dospčl.í. Těch a podobných podniknutí blahých i neblahých osudů opominouce 

 obrátíme zřetel k ohromným výlohám, kteréby dílo takového druhu, byt 

 i dosti skroviič, jako na př. Piererova Encyklopaedie, požadovalo. Jeden 

 díl této Btál vyilavaíelstvo nejméně poíítáno 3500 tol. = 5250 zl., prů- 

 měrem vychááelo co rok (5 dílů, což činí na 5000 odběratelů 6x^500 = 

 210U0 tol. = 31500 zl. těžebního kapit;i.lu jen na jeden rok, bez ohledu 

 na rozličné nemilé případky a okolnosti. Z toho posouditi možná, že 

 i naše podniknuti, třebas mnohem skrovnější, s nemalými obtížemi by 

 se bylo potkalo a pravdě podobno v krá.tce, při nastalých jak známo těciito 

 hubených let, by bylo uvízlo. 



Skoro tím samým časem měla vycházeti také malá Encyklopaedie 

 podle podobného díla francouzského, od čehož však upuštíno, a větší díl 

 rukopisů ponechán redaktoru, jenž ji na vlastní outraty vydávati hodlá. 

 To jest krátký smutný dějepis našich dosavadních encyklopaedických pod- 

 niknuti. 



Kdyby se byla Matice do ťioho díla, na dlouhá léta uvázala, bylo 

 k obávání, žeby jí bylo zbývalo málo anebo nic na podporování jiných, 

 snad i mnohem potřebnějších směrů literárních. Tak ale uvolněna mohla 

 svou činnost obrátiti na jiné strany, kde se jí hojných příležitostí posky- 

 tovalo. Počalo vydávání dramat Shakespearových , jejichž oupbiým se- 

 bráním v brzku naše literatura honositi se bude moci. Duch času žádal 

 též snažně pěstování věd přírodních, i dána příležitost, zřízením časopisu 

 Žity starším i mladším silám vědeckým na tomto poli se pokoušeti a cvi- 

 čiti. Jiná příčina také vznikla v oboru věd historických. Naše draho- 

 cenné starobylé památky, při všem namáhání jednotlivců, dílem ve tmách 

 neznámosti se kryly, dílem nesetmostí neznalců počínaly hynouti , anižby 

 slušné paměti po sobě pozůstavovaly. Tomu vypomožíno vydáváním Pa- 

 matek avcliaeologických a mistopwvích. Toto podniknutí stalo se tím vážněj- 

 ším, že podobnému, arci rozsáhlejšímu, samou vládou nařízenému v oustrety 

 přišlo. Takovým spusobem se stalo, že naše Museum se svými sekcemi a 

 svými časopisy co nějaká akademie u veřejnost vystoupiti mohlo. 



Obrátíme se nyní zase k naší Živě. Povážíme chod jejího postupo- 

 vání až do nynějšího stavu. Známo, jakého skvělého oučastenství při 

 svém prvním objevení dosáhla; třeba jen ohlédnouti se na čísla nahoře 

 podaná. Vidíme také, jak oučastenství obecenstva z příčin v předešlých 

 předmluvách uváděných klesalo, až nyní jisté roviny dosáhlo, od které zas, 

 jak doufáme, zdvihati se počne. 



Co se týká našich poměrů k českému obecenstvu, jsouÉ ony velmi 

 jednoduché i dosti zřejmé. Již jinde povědino, že naše čtenářstvo skoro 



