ŽIVA. 



ČASOPIS PŘiRODI^ICKÝ. 



Redaktorové: Prof. Dr. Jaii Purkjně a Jan Krejéi. 

 Svazek I. Ročník čtvrtý. 1856. 



O pravékých pevninách a mořích. 



0(1 Jaua Krejčího. 



Pláme-li se po významu skamánělých tvorů, kteréž na rozličných míslecli země, 

 ba i na vysokých horách nalézáme, seznáme s podivením, že pocházejí od mořských 

 zvírat, a že ledy vrstvy, v nichž se nacházejí, z moře usazeny byly. Větší díl země 

 jest pokryt takovými vrstvami, a z toho následuje bezprostředné, že v pravěku moře 

 mnohem rozsáhlejší býti musilo, nežli nyní. 



Ve všech skoro břidličných, pískových a vápenných vrstvách Čech, které nyní 

 místem až přes 2000' nad hladinu mořskou povýšeny jsou, nacházíme stopy mořských 

 usazenin, v Karpatech sahají do výšky 5000—6000' střevíců, v Alpách ještě výše, ba 

 temeno nejvyšší alpské hory v Rakouském mocnářství, Orllesu, 12,500' vysoké, skládá 

 so z vrstev z moře usazených. 



Porovnáme-li skameněliny mezi sebou a s vrstvami, v nichž uloženy jsou, shle- 

 dáme, že moře od prvopočátku až do novější doby svou výšku a rozsáhlost mnohokráte 

 změnilo. Neb v každém pásmu vrstevním panuji jiné skameněliny; jiné jsou v nejhlub- 

 ších, jiné zase v středních a svrchních vrstvách, některé z těch vrstev jdou až na te- 

 mena hor, jiné zůstávají u paty jejich a meze jejich jsou tak určitě naznačeny, že i stav 

 bývalého moře podle toho určitě ustanoviti se dá. 



Soujcm vrstev, vyznačených stejnými skamenělinami a stejným uložením, slově 

 úttar (Formation). Každý útvar jest usazen pod jinými výminkami; jinou rozsáhlost, 

 jinou teplotu a snad i jiné lučebné vlastnosti mělo moře, když se nejhlubší vrstvy usa- 

 zovaly, nebof zvířata v nich nemají k dnešním pražádné podobnosti ; a jinou rozsáhlost. 

 Jinou povahu mělo, když se vrstvy hořejší tvořily, jejichž skameněliny již mnohoná- 

 sobně na dnešní tvorstvo upomínají. 



Zevrubným skoumáním usazených vrstev ve všech dílech země poznány byly tři 

 oddíly útvarů : prvohorní, druhohorní a třetihorní. Prvohory zaujímají všude nejhlubší vrstvy 

 a obsahují čtyry útvary: úlvar silurský, devonský, permský a kamenouhelný. Zbytky zvířat 

 v nich obsažené jsou na celé zemi stejné a odchylují se daleko od nynějších zvířat 

 a rostlin. Pruhohory zaujímají střední vrstvy a obsahují tri útvary: útvar triasový, 

 jurský a křídový. Skamcnělé zbytky jejich jsou též po celé zemi stejné, ale přibližují 

 se již k dnešnímu tvorstvu. Třetihory obsahují nejsvrchnější vrstvy a děli se ve dva 

 'Útvary, jeden starší (eocun) a jeden mladší (neogen). Skameněliny v nich obsažené 



Živt 1856. 1 



