10 



Po vyzdvižení Harcu usadily se na mnohých místech Evropy na nhelném vápenci 

 mohutné vrstvy pískovců, jejichž tvoření novým vyzdvižením přerušeno bylo, kterým povstala 



7. Souslara Forezskií, pojmenovaná podle žulové vysočiny Forezské v departe- 

 mentu Loiry. SmOr léto soustavy jde od severozápadu 15", i dala ona původ mnohým 

 ploským ostrovům, jejichž břehy kauienouhelnými lesy pokryty byly. Lesy tyto, výsledek 

 vlhkého a teplého, na kyselinu iililičnatou bohatého vzduchu, v němž mimo několik štírů 

 a jiných členovců sotva jiný tvor dýchali mohl, obsahovaly lioušt mohutných tajno^nub'- 

 ných stromů (Lepidodendron, Sigillaria, Calamites) a kapradin, které na bahnité půdě 

 rostly a ohromné rašeliny vytvořily. Pravěké lyto rašeliny objevují se nyní co sloje 

 kamenného uhlí. Skamenělé zbytky lastur, hlomejždů, mořských lilijic a hlavonožců, 

 v uhelném vápenci zajmulé, ukazuji na to, že moře rozsáhlá a mělká byla, na jejichž 

 březích nesmírná bahna a rašeliny s rostlinami uhelnými se prostíraly; zároveň byla 

 i pevnina na mnohých místech pokryta bahny a rašelinami, z nichž porůzné útvary 

 uhelné povstaly, jako na vysočině střední Francie, v Němcích, v Čechách, v Moravě 

 a Polsku. Přiložená mapa ukazuje rozsáhlost moří, z nichž se uhelný vápenec srážel, 

 a nad nimiž se uhelná ložišlě v Anglii, Belgii, Francii a Němcích vytvořila, jakož i po- 

 různá bahna, z nichž se uhelná horniště na pevnozemí vyvinula. Břehy, od Elie de 



(Obr. 3.) 

 ^íajja moře kamenouhehíého, 



