14 



Pyrenejských, Alp, Karpat, Krimu, na pohoří Pindus a v severním jeho prodloužení 

 v Albánii a Macedonii, kdežto všude na nakloněných vrstvách zpodních pásem křídového 

 útvaru vrstvy bílé křídy a nummulitových vápenců v odchylném uložení spočívají. V mo- 

 řích evropských, které již z velké Části nynější své meze měly, usazovaly se nejsvrch- 

 nější pásma útvaru křídového a zpodní pásma útvaru Iřetihorního, zvláště vrstvy num- 

 nmlitové, které nyní v ohromné délce od břehů moře Atlanského po obou stranách moře 

 Středozemního až do Indie stopovali se dají. 



(Obr. 5.) 

 Mapa more křídového. 



Po usazení vrslev těchto povstala mohutným s>Taštčním 



14. Soustava Lor Pyrenejshjch, směřující od severozápadu k jihovýchodu 18". Sem 

 náležejí hory Pyrenejské, u jejichž paly na nakloněných vrstvách bílé břídy a nummuli- 

 tových vápenců starší tietihorní pásma vodorovně leží, a které se od mysu Ortegal 

 v Galicii až k mysu Creuss v Katalonii co uzavřený celek táhnou, pak mořské Alpy 

 u Col di Tenda a hlavní řetěz Apenin, část savojských a švýcarských Alp, zvláště pak 

 celé pohoří Krasu v Krajině, Kapelu, Velebit, hory Dynarské v Dalmácii a Bosně a hory 

 Kecké obsahují. V též době povstala znamenitá rozsedlina ujižní paty Krkonoš, která se 

 od Hobensteinu v Saších až do Hradecka v Čechách prostírá a ono presmyknuti vrstev 



