25 



Jiný spůsob nepořádku povstává v stádu z podivné příčiny. Padne-Ii kráva nebo 

 zabije-Ii se a vysype-Ii se pak polozažitá píce v žaludku a obsah střev na zem, stane 

 se toto místo brzo všeobecným bojištěm. Po krátké době objeví se zde zajisté kráva, 

 která snad před tím daleko se pásla, se všemi známkami největšího rozjitření, a běhá 

 hrabajíc a bučíc okolo toho místa, často jako zběsilá půdu rohama rozrývajío. To jest 

 znamení, na néjž se celé stádo pobouří. S temným bučením pospíchá sem dobytek, a nyní 

 počne mezi nimi boj rohama, jehož urputnost nesnadno jest si představiti a který se při 

 všem namáhání pastýřů těžkým poraněním nebo smrtí některé krávy končí. I tenkráte, 

 když se útroby čistě odmetou nebo do země zahrabou, blíží se každá kráva jen s nej- 

 větším nepokojem k tomuto místu. Jsou to výjevy, které se s největší pravidelností 

 opakují, ale, jak samo sebou se rozumí, co nejopatrněji zamezují. 



U každého většího stáda nachází se býk, pravý pater patriae. Žárlivost jeho 

 a nesnášelivost jest tak urputná, že není ani skotákovi radno, před očima jeho bě- 

 havou krávu z pastvy odstraniti. Navšlíví-Ii cizinec, jmenovitě se psem, pastvinu, pozo- 

 ruje ho býk již zdaleka a přichází mu, temně buče, vstříc. Přiblíživ se pohlíží na člo- 

 vělia nedůvěrně a se všemi známkami nelibosti, a dráždí-ii ho něco, co na něm spa- 

 třuje, červený šátek nebo hůl, rozběhne se na něj s hlavou skloněnou a s vyzdviže- 

 ným ohonem, metaje rohama hlínu ze země do výšky. 



Nyní nastává největší potřeba, uschovati se za chýši, za strom nebo za zeď, 

 neb rozdrážděné hovado pronásleduje domnělého nepřítele s neústupnou vášnivoslí a 

 hh'dá místo, kde se pronásledovaný schoval, často několik hodin. Bránění bylo by v této 

 případnosli marné, ba nanejvýš nebezpečné. Tlučením a strkáním nepořídí se nic a zvíře 

 dá se spíše na kusy rozsekati, nežli by dobrovolně od boje upustilo. I mezi pastýři 

 jest jenom málo mužů, kteří by se takovému náběhu vstříc postaviti mohli ; jen někdy 

 vyskytne se odhodlaný jonák, který s podivuhodnou chladností býka pravou rukou za 

 roh uchopí, druhou ruku do tlamy strčí, jazyk popadne a rychle zkroutí, lak že býk 

 bolestně na zem se vrhne. Zvíře tak skrocené neodváží se pak již nikdy na člověka. 

 Také některé krávy jsou trkavé a nemohou zvláště cizí psy snésti, pročež se někdy 

 úprkem na ně ženou, načež pes s ohonem mezi nohy vtaženým kňučivě s vánkem 

 le poradí. 



O mléku krav v Alpách budiž zde jen mimochodem něco podotknuto. Chuf mléka 

 závisí vždy od povahy pastviště ; kde mnoho česnekovilých bylin roste, jež krávy rády 

 žerou, dostane mléko a máslo chuf po česneku. Po rostlinách vstavačovitých jest mléko 

 rudožluté jako šafrán, má chuf po cibuli a nehodí se k dělání ani másla ani sýra. Po 

 vstavači černém (Salyrium nigrům) zmodrá mléko a sýr, a máslo dostane zápach vanilový. 



Krávy dosahují stáří 25—40 let; v stáji ale objeví se již záhy nepořádek v roz- 

 plemeňování, načež se kráva řezmliovi prodá. 



O rozumném léčeni krav není z většího dílu ještě ani památky. Rozstoná-li se 

 kus, léčí jej pastýř svými pověrečnými léky, a ještě časlěji odevzdá jej co nejdříve 

 na porážku. 



Tof běh života skotu domácího, v němž ve příznivých okolnostech, navzdor pře- 

 vládajících u něho nízkých zábyvů zvířecích, předce stopy onoho duševního probuzení 

 poznáváme, které v celém ssavcctvu více neb méně zjevné se pozoruje. 



