29 



kaidého zrna obsahuje látky dřevnalé, které (jak jsme se již dříve zmínili) za potravu 

 sloužiti nemohou, a proto by se také čistými otrubami nikdo uživiti nemohl. 



Kterak jsou ale látky tyto v zrnu rozděleny? 



Hned pod slupkou hořejší se nachází nejvíce lepu, uprostřed zrna však ménč 

 lepu a více škrobu. Proto se musí při mletí hleděti k tomu, aby se právě jen slupka 

 ze zrna smekla, a aby veškeren lep co živící látka v mouce ostal ; to se ale u našich 

 mlýnů tak snadno nepodaří, a proto mívají naše otruby více lepu, a tudy více živících 

 látek v sobě nežli mouka; na tak zvaných mlýnech amerických se mnohem lépe slupka 

 od zrna odloučí. Z toho všeho jest i patrno, že jest mouka černá mnohem výživnější 

 nežli bílá, poněvadž se u mouky bílé veškeré otruby s velikou částí lepu nazmar odlou- 

 čily. Chléb z mouky černé má jen tu vadu, že jest málo kyprý a tudy pro strávení 

 drobet těžký, pročež se pro slabý žaludek dobře nehodí. 



Při zadělávání na chléb mouka mnoho vody pohltí, tak sice, že se ve 100 li- 

 brách chleba pečeného as 45 liber vody nachází : a proto nám může chléb náš vezdejší 

 sloužiti co pokrm i co nápoj. Někdy se i více vody do těsta přidá, aneb se chléb 

 málo vypéci nechá, aby v něm více vody ostalo ; a to z té příčiny, aby byl chléb 

 vélši a aby více vážil; to jest ale věc velmi nerozumná, neb tím se stává chléb ménč 

 chutným a na látkách vyživovacích pranic nezíská, poněvadž nemá voda v chlebě žádné 

 větši ceny, nežli mimo chléb. Nechá-li pekař v chlebě mnoho vody, aby více vážil, tu 

 patrně lid okrádá, neb vody může míti každý zadarmo dosti. 



Z mouky péeniiné se peče obyčejně jen chléb malý, který se v krátkém čase 

 spotřebuje, poněvadž chléb pšeničný brzy vyschne a ztvrdne. Protož se péká chléb 

 větší (bochník) obyčejně jen z mouky ii/né, poněvadž chléb žitný mnohem déle vydrží; 

 mouka žitná jest ovšem méně bílá nežli pšeničná, skládá se ale z těch samých lálek 

 jako tato. 



Chléb z ofta by měl ještě více vyživovacích částek, nežli chléb žitný a pšeničný, 

 poněvadž má zrno ovsové více lepu nežli každé jiné obilí; tento lep ovsový má ale 

 zvláštní vlastnost, pro kterou se z ovsa kyprý a lehko záživný chléb péci nedá. 



Chléb z turecké pšenice (kukuřice) jest také těžký a nechutný. Zrno kukuřičné 

 skládá se ale z podobných látek jako pšenice, a proto jest mouka kukuřičná velmi 

 dobrá, jen že se nehodí na chléb v bochníkách, ale na tenké koláče. 



Z toho všeho vysvítá, že by se člověk z nouze pouhým dobrým chlebem uživil, 

 jelikož se v něm veškeré látky, z kterých se krev skládá, v dostatečném poměru na- 

 lézají. Proto se nesmíme ale domýšleti, že by nebylo na světě potravy pro člověka 

 vydatnější. Maso má mnohem více vyživujících látek nežli chléb, ale odkud nabrati 

 masa k vyživení veškerého lidstva ? Kdyby se každý člověk jen masem živiti chtěl, 

 luby ani čtvero zemských koulí nepostačilo k vyživení potřebných zvířat. A právě pro 

 lento nedostatek masa jest nám chléb potravou nejdůležitější, a proto , chléb náš vezdejší 

 dejž nám dnes!" 



2. M a s Ot 



Dáme-li maso hovězi v míse nad horkou vodu, tu vyschne a tak se smrští, že 



ze 4 liber jen 1 libra ostane ; z toho následuje, že byly ve čtyřech librách čerstvého 



masa hovězího 3 libry vody, které se horkem vytratily. Máchá-li se kus libového masa 



hovězího dlouho v čisté vodě, zmizí poznenáhla barva jeho červenavá, všecka krev se 



