32 



se tedy skládá z látky k bílku podobné a z oleje žlutého, pročež se porowiati dá s ma- 

 sem tučným, které též z vlákniny a tuku se skládá. 



V bílku a žloulku nachází se i mnoho vody, tak sice, že když se bílek i žloutek na 

 dobro vysuší, % jejich váhy zmizí. Chceme-li v bílku a žloutku vyschlém množství látek 

 dusičnatých (bílkoviny) a bezdusičných (oleje) porovnati, nalezneme ve 100 lotech ná- 

 sledující poměry: 



54'/3 lotu bílkoviny, 

 40 lotu oleje, 

 5'/, popele (solí nerostních). 

 Z toho lze poznati, že jest vejce mastnější nežli nejtučnější maso hovězí, a že 

 se mu v tom ohledu jen maso vepřové a ouhoř vyrovná. Poznalo se ale, že není tato 

 mastnota na vejci zbytečná, poněvadž bílek mnoho mastnoty] potřebuje, má-li se bez 

 obtíže stráviti, jinak by snadno zácpu spůsobil; ano zdá se, jakoby bylo této mastnoty 

 ve vejci v poměru k bílkovině ještě málo, a proto se jedí vejce na másle, aby se 

 snadněji strávily. 



Jiný druh vydatné potravy pro člověka jest mléko. V mléku jest ovšem více 

 vody nežli v mase a ve vejci, ale nikoli více nežli v řípě. Z mléka lze získati máslo 

 a tvaroh. Tvaroh jest látka dusičnalá, ve svém složení k bílkovině, vláknině a lepu 

 velmi podobná ; k bílkovině se podobá tvaroh i v tom obledu, že snadno zácpu působí, 

 a proto jen s máslem smíchán príjenmou potravu poskytuje. Když se máslo i tvaroh 

 z mléka odloučí, ostane jen syrovátka ; dá-li se syrovátka ale do takového horka, až se 

 z ní všecka voda vykouří, ostane) látka vyhraněná sladká, bezbarvá, která se mléčným 

 cukrem nazývá. Ostatně jest v mléku i něco solí nerostních, o čemž se lze přesvědčiti, 

 když se mléko v horku vody zbavené na vzduchu spálí ; popel pozůstalý obsahuje něko- 

 likero solí nerostních. Co do množství nacházíme ve i 00 lotech usušeného mlé- 

 ka kravského 



34% lotu tvarohu (čili sýroviny) 

 23% lota másla, 

 37 lotu cukru, a 

 4'/„ lotu popele. 

 Dle toho tvoří tedy mléko prostřední potravu mezi masem a chlebem, jelikož 

 má mnoho látky dusičnaté (tvarohu), ale i mnoho látek bezdusičných (másla a cukru). 

 Mléko člověčí jest mléku kravskému velmi podobné, a okazuje za čerstva jen 

 následující rozdíly: 



Mléko člověčí: Mléko kravské: 



88,,, vody, 87 vody, 



3,gj sýroviny, 4,j sýroviny, 



2,2, másla, 3 másla, 



4,;j, cukru a 4,,, cukru a 



0„4 popele 0,jj popele 



100. 100. 



Hlavní rozdíl leží ledy v solích nerostních (v popeli), jichž má mléko kravské tři- 

 krát více nežli člověčí. Ostatně má mléko žen mladých více solí, nežli mléko starých. 

 V některých nemocech ubývá v mléce cukru, v jiných zase sýroviny; solí nerostních ale 

 obyčejně v každé nemoci přibývá. 



