33 



Je-Ií tvaroh pfí mírném teple po nějaký čas na vzduchu, dostane nepříjemný 

 zápach a počíná kysati; tvaroh takový jmenujeme klihovatý. Tvaroh klihovatý má tu 

 zvláštní vlastnost, že může i v jiných látkách, s kterými se smíchá, podobné kysáni pů- 

 sobiti, as tak jako starý kvas v obyčejném těsté. Sníme-li po jídle kousek starého sýra, 

 tedy smíchá se v žaludku s ostatní potravou a podobné na ni působí, tak že potrava 

 tímto starým sýrem se mnohem dříve tekutou stane, nežli bez něho, a proto se ji 

 někdy po stole kus sýra pro lepši tráveni. Sýr ťersttý nemá ale takového oučinku a roz- 

 množuje jen obsah přeplněného žaludku. 



Vůbec rozeznáváme sýr dvojí : sýr tučný z mléka dobrého, nesbíraného — a sýr 

 hubený z mléka sbíraného. Poněvadž se při dělání sýra všecka syrovátka vyloučí, ledy 

 se nachází v každém sýru jen sýrovina, máslo a soli nerostní, ale žádný cukr. Sýr 

 tučný z mléka nesbíraného má velmi mnoho mastnoty, tak že se jen s chlebem jisti 

 může. Sýr z mléka sbíraného má v poměru k sýrovině velmi málo mastnoty, 

 a mohl by snadno zácpu spůsobit; protož se jídá obyčejně jen k chlebu má- 

 slem namazanému. 



4. Brambory a rýže. 

 O hladu spěchá dělník z rána po své práci, hmoždi se a lopotí, a přcdce nepo- 

 stačuje skrovný výdělek jeho k zaopatření masa a chleba ; odkázán na stravu lacinější 

 obrací se pak k bramborům a kořalce. A což jsou brambory v skutku lacinou potra- 

 vou? Porovnáme-li maso, chléb a brambory dle látek dusičnatých a bezdusičných, na- 

 lezneme při 100 librách : 



V hovězím mase: V chlebe: V bramborách: 



vody 78 liber, 45 liber, 75 liber, 



látek dusičnatých 19 liber 6 „ 2 libry, 



látek bezdusičných 3 libry, 49 „ 23 libry. 



Z toho jest patrno, jak malé množství látek dusičnatých (od kterých předce vy- 



iirení těla hlavně závisí) v bramborách se nachází, tak sice, že dá 10 liber bramborů 



jen tolik výživy, jako 1 libra masa. Pro vyživení těla jest ledy jedno , sní-li člověk 



1 libru masa neb 3 libry chleba, aneb 10 liber bramborů; pro pouhé nacpání žaludku 



se 10 liber bramborů ovšem lépe hodí, nežli libra masa. Z toho vidíme, že nejsou 



brambory tak lacinou potravou, jak se býti zdají. 



Jiná otázka jest ale , zdali by se člověk pouhými brambory vyživiti mohl ? 

 Živi-H se člověk chlebem, tu přijde s každou librou látky dusičnaté (lepu) do žaludku 

 8 liber látek bezdusičných; živí-li se člověk ale brambory, tu přijde do žaludku s každou 

 librou lepu skoro 12 liber částek bezdusičných. Na 8 liber škrobu 1 libra lepu jest 

 právě jen lulik, co býti musí, aby tělo obstálo ; ale na 12 liber škrobu jedna libra lepu, 

 to jest mnohem méně, nežli je nevyhnutelně potřebí ; a kdyby se člověk jakkoliv bram- 

 bory nacpal, předce poměr tento nikdy nevyrovná. Částky těla lidského se mnohem 

 rychleji otírají a spotřebují, nežli je krev z potravy bramborové obnovili může. Živí-li 

 se tedy člověk výhradné jen brambory, musí tělo jeho slábnouti a chřadnouti. 



Což ale teprv člověk těžce pracující? U toho se částky těla silným pohybo- 

 váním velmi rychle opotřebuji, a člověk takový by se měl právě co nejvíce onou po- 

 travou živiti, která mnoho látek dusičnatých obsahuje ; živí-li se ale výhradně jen bram- 

 bory, tu musí tělo jeho velmi rychle seslábnouti, a stane se ku každé těžké práci ne- 

 schopným. Kdyby chtěl ale někdo tolik bramborů jísti, aby množstvím jejich nedostatek 

 živi ism. 3 



