39 



takové silice vyvine, lak f.e se faslo káva taková výborným druhům vyrovná. Silice' 

 káy«vá pfisobi na (^lověka podobnĎ jako thcin; když so jí ale přes míru uíívá (totiž 

 denně víc nežli ve 4 lotech kávy obsaženo jest), tu se objeví silný pot, člověk nemůže 

 spáti a krev se pobuřuje. 



Mimo lo se nachází v zrnkách k;ivo\ýcli i nřco třisloviny, a sice ve 100 librách 

 asi 5 liber, tedy opM maní* nežli \ listí čajovém. Třislovina kávová není ani s Iřislo- 

 vinou čajovou stejná : roztok skalice zelené, který nálevem čajovým zčernal, nálevem 

 kávovým zezelená. Třislovina kávová se při pražení zrnek z části promění, a proto 

 káva jen málo svíravč chutná a nikdy velkou zácpu spůsobili nemůže, kdežto čaj svou 

 Irislovinou střevo stahuje a takto drobet zacpává. 



Třetí důležitá látka kávy jest l.nfein (thcin) , kterého se ve 100 librách kávy 

 v průměru jen asi libra nachází. Čaj má tedy ještě jednou tolik Iheinu jako káva; po- 

 něvadž se ale dělá nálev kávový obyčejně mnohem silnější nežli naliv čajový, tedy se 

 zdá; že je v misce kávy asi právě tolik thcinu, jako v misce čaje. Účinek kafeinu 

 v kávé jest ten samý, jako theinu v čaji. 



Konečně jest ale v kávě ještě lep, a sice ve 100 librách zrnek kávových asi 13 liber; 

 lep se z kávy vodou také vytáhnouti nedá, a proto se s usazeninou kávovou vyhodí. 

 Někteří národové východní pijí kávu i se vši usazeninou, a takto i veškeren vyživující 

 lep její do žaludku pi-ivádějí. 

 "" ' Srovnáme-li kávu s čajem co do složení lučebného, nalezneme 



100 liber 



Nápadné jest v tomto porovnáni veliké nmožslví mastnoty, které se v kávě na- 

 (házi, pročež i káva nezacpává, nýbrž pohybo\ání potravy ve střevech podporuje. 



Káva pražením nabobři, ale na váze trati a yři tom barvy temné nabývá. Káva 

 iKi hnědo pražená ztratí asi V, své váhy, za to má ale o '/a vělší objem; praží-li se 

 pak, až nabude barvy kaštanové, ztratí '/j své tíže, objem se ale o celou polovičku 

 zvětši; dalším pražením zrno ješlě více na vázo tratí. Nejlíp jest pražiti kávu jen při 

 takovém horku, jakého jest potřebí, aby se stala světle hnědou- Jestli se zrno příliš 

 praží, tu se přimíchá k vůni silice zápach nepříjemný, al káva tralí na ceně i na chuti. 



Zpozorovalo se, že se k připravování kávy kaálá vodí stejně nehodí, a že vůbec 

 vody, v kterých látky alkalické rozpuštěny jsou, z kávy rozemleté více částek vytáhnou 

 a tudy silnější kávu dávají nežli jiné; a proto se i radilo, aby se do vody k připravení 

 kávy uchystané něco sody přidalo ; na libru kávy postačí 40 gránů sody. 



Konečně se připisuje kávě i sila léčivá. Ve Francouzích prý se hojným požívá- 

 ním kávy počet na kámen trpících velmi zmenšil. V Turecku a v koloniích francuuz- 



