41 



Miifi.', " ■ ' * Částek vody, 



22 čistek Škrobu a látek podobných, 

 17 částek lepu a 



56 částek mastnoty a theobrominu. i ' 



"lOO ' " 



Množství theobrominu v jádrech kakaových není ještě úplné vyskoumáno; též se 

 nezná ani množství silice, která pražením v jádrech povstává ; tolik ale víme , že se jí 

 tam velmi málo nachází. 



Z tohoto porovnáni vysvítá, že jest kakao potrava velmi mastná, as jako semena 

 a ořechy olejovitč, a že se ve svém složení poněkud i mléku podobá, jen že má kakao 

 více mastnoty, mléko za to více látky dusičnaté (totiž sýroviny), a proto se čokoláda 

 s mlékem připravuje, aby se mastnota její se sýrovinou mléka vyrovnala. Zkrátka musíme 

 Hci, že působí čokoláda svým theobrominem jako káva, svými ostatními látkami ale skoro 

 jako mléko. 



7. Pivo. Víno. KořcUka. 



Dáme-li kus cukru do vody a k tomu drobet kvasnic, počne roztok tento ky- 

 sati, cukr poznenáhla zmizí a tekutina pak nechutná sladce, nýbrž líhovitě. Pravili jsme, 

 žo se nachází v zrnu obilním škrob a lep. Při klíčeni zrna promění se škrob jeho 

 v cnkr, a proto lze klíčením, které se v pravý čas horkem přetrhne, škrob zrn v cukr, 

 a tudy obilí ve slad proměnili. Varí-li se slad tento rozemlely ve vodě , cukr jeho se 

 do vody vtáhne a mimo to i částka lepu rozpustí ; taková svařenina nazývá se pivem 

 sladkým. K pivu sladkému přidá se chmel a po vychladnutí kvasnice, které cukr piva 

 sladkého rozloží, a sice v líh, vodu a kyselinu uhličitou; kyselina tato se pak co plyn 

 větáím dílem z piva vytratí. Sládek musí ale kysání piva tak uspořádati , aby při vší 

 své hořké chuti předce ještě zasladlé bylo, totiž aby se v něm částka cukru nerozložena 

 udržela. 



Abiožstvi líhu není ve všech druzích piva stejné ; v pivě našem obyčejném bývá 

 jen asi V,jo líhu, kdežto se ho v silných pivech anglických až V,a nachází. Líh dává 

 pivu sílu opojující. 



Dá-li se 100 liber piva do horka, až se z něho všecka voda vykouří, tu ostane 

 ze všeho jen asi 4 až 8 liber pevných látek , které se obyčejně výtahem sladovým 

 (Malzextrakt) nazývají. Tento pevný ostatek skládá se z cukru nerozloženého , z lepu 

 v pivě rozpuštěného , z chmeloviny a několikera solí nerostních. Silná piva anglicka 

 mají, jak již povčdíno, mnoho líhu, ale málo látek pevných, poněvadž se největší část 

 cukru jejich v líh proměnila; obyčejné pivo sladké má nejvíce pevných částek. Poně- 

 vadž se látky tyto pevné podobají k látkám v moučné potravě naší obsaženým, tedy jest 

 patrno, že není pro nás pivo pouhým nápojem, nýbrž i potravou. Ovšem není pivo tak 

 výživné jako mléko, poněvadž má méně látek pevných a mezi nimi méně látek dusična- 

 tých; míchá -li se ale pivo s potravou dusičnatou (k. p. s masem), tedy se poměr látek 

 dusičnatých a bezdusičných vyrovná. Proto jest i maso, pivo a chléb v Anglicku po-" 

 travou nejvíce oblíbenou, a pátrání vědecké musí loto spojení potravy velmi chváliti. 



Chmel má v pivě Irojí účinek. Předně mu dodává příjemné zahořklé chuti; za- 

 druhé rozmnožuje účinek líhu, totiž opíjí, a proto se může při silném chmelení méně 

 sladu dáti; a zatřeli čistí pivo a nenechá je tak brzy zkysat, pročež nebylo by ležáku, 

 kdyby nebylo chmele. Nejhlavnější látky ve chmelí jsou jakási silice, pak pryskyřice 



