aromatická a nějaká látka hořká. Účinek jednotlivých Částek chmele není ještě dobře 

 proskoumán. Uspávající sila jeho zdá se od silice v něm obsažené pocházeti. 



V jižní Americe se dělá od pradávných časů pivo z kukuřice (Chika). Zrna ku- 

 kuřičná se namočí a nechají na vzduchu, aby klíčila; když z nich slad povstane, pak se 

 klíčeni horkem slunečním pietrhne. Tento slad se rozmačká, zavaří a nechá kysat. 

 V údolích Sierry se ale chika jinak připravuje. Kolem velikánské mísy tykvové sedí celá 

 rodina a kouše zrna kukuřičná; zrna rozkousána pouštějí se do mísy, a když jest tato 

 dosti naplněná, přidá se horké vody, načež se tekutina do džbánu sleje, aby kysala. 

 Tento spůsob dělání piva nezdá se nám býti tuze po chuti, ostatně ale jest velmi prak- 

 tický, neboř sliny naše škrob v cukr mnohem rychleji proměňují, nežli se to klíčenim 

 státi může. Chika kousáním připravená slova chika mascada (chika kousaná), a obyvatel ' 

 oudolin Sierrských myslí, že hosta svého nejlépe poctí, když mu podá tWkU, kterou 

 vlastními zuby rozkousal. ' 



V okolí Himalájském připravuje se pivo z jáhel, a v mnohých krajinách řň- ' 

 ských z mouky žitné ; pivo z mouky žitné slově kvas a pivo jahelné murca. V kraji- 

 nách východních se dělá pivo i z mléka. Pravilo se jíž, že jest v mléku zvláštní druh 

 cukru — cukr mléčuý, který ve spojeni se sýrovinou a máslovinou té/ kysati může a 

 v líh a kyselinu uhličitou se rozkládá. Pivo z mléka připravené nazývá se kumis. P-j- 

 něvadž jest v mléku koíiském více cukru nežli v kravském, bére se obyčejně na kumis 

 mléko koňské. Toto se vodou drobet rozředí, pak přikryje a na 24 hodin do tepla po- ■ 

 staví. Na to se všecko řádně rozmíchá, aby se tvaroh se syrovátkou dobře smísil, 

 a ostane opět 24 hodin státi. Konečně se sleje všecko do veliké nádoby, v které se 

 mléko kysající nyní tak dlouho míchá, až povstane tekutina úplně stejnotvarná. Kumis 

 chutná příjemně nakysle, a nechá se dobře uzavřen ve studenu kolik měsíců udržeti. 

 Pied pílím se jím pokaždé zamíchá. Poněvadž jest v kumisi máslo i sýr, tedy zároveil 

 vyživuje a opíjí, nemá ale nepi-íjemných účinků, jakých jiné lihové nápoje působí. 



Na některých ostrovech v moři jižním dělají nápoj z kořene pepře dlouhého 

 (macropiper methysticum), který ava slově. Kořen ten se za čerstva rozkouše, s vodou 

 studenou smíchá a nějaký čas státi nechá ; pak se voda odleje a nápoj jest hotov. Pro 

 cizince nemá nápoj tento žádné příjemné chuti a upomíná prý na hořkou sůl a rhebar- 

 boru. Ava podobá se ve svých účincích více k opiji, nežli k nápojům lihovým. 



Vino se ode všech druhů piva rozeznává zvláště lim, že nemá výživných látek 

 pevných, a proto nesylí jako pivo; pak nemá víno žádných látek hořkých (které s chme- 

 lem do piva přicházejí), a kyše samo od sebe, bez přísady kvasničné. 



Víno se připravuje bud ze šfávy jablkové a hruškové, anebo z hroznů révy vinné. 

 Vino jablkové (mest — Cider) má as Vio "hu, a tedy se svou silou opíjející nejsilněj- 

 šímu pivu anglickému vyrovná. Víno lakové ale velmi brzy v ocet přechází a proto se 

 dlouho držeti nedá. 



Mnohem znamenitější jest víno z révy vinné. Víno toto má velmi mnoho druhů, 

 ano z rév stejných pochází rozličným působením povětří a půdy víno rozličné. Ve všech 

 druzích nacházíme ale líh, cukr nerozložený, něco kyseliny a konečné i silici libého zá- 

 pachu Množství líhu jest v rozličných druzích vína nestejné; tak má víno portugalské 

 '•"•'/leo' víno burgundské ale jen '/,„„ líhu. Vína, mnoho cukru nerozloženého obsahující, 

 nazýváme sladká; u kterých se ale málo neb žádný cukr nenalézá, šlovou trpká. Vlna; 

 burdegallská, burgundská a rýnská nemají cukru, kdežto, jiná vina (zvláště z krajin jií" ; 



