45 



vídelnou 'podobu majíce. V příkladech uvedených leží škrobová zrnka porůznu v buň- 

 kách, ve mnohých rostlinách vyskytují se však ve skupcnínách. Západoindický Arrow- 

 root obsahuje skupeniny z 2, 3, 4 zrnek škrobových složené, taktéž posed (Bryonia), 



IK..- 1 



(Obr. 3.) 



(Obr. 2.) 



(Obr. 4.) 



Bnněíné tkanivo délož- ŠkroboVá znilía kosatce 



(Obr. 5.) 



Škrobová zrnka 



SkupcDÍ škrobových zrnek z oddenku áronu Ariira 

 tnaculattun. 



kčra kořenu sassaparillského a hlízy ocúnu (Colchicum). Také pohárkovitá zrnka spo- 

 jují se u některých rostlin (Anathcrum Iwaraucusae) v malé skupeniny: v oddenku áronu 

 (aram maculalum) vyskytují se větší ledvinilé skupeniny. Ságo ságových palem 

 (Sagus Riimphii) skládá se ze skupenin, v nichž ve větším zrnku vždy několik menších 

 sedí. U vélšího dílu rostlin jsou zrnka menši nežli u jmenovaných a podoba jejích jest 

 pak i jednodušší, obyčejně okrouhlá s jasnější skvrnou uprostřed. Někteří považují tuto 

 skvrnu za jádro, jiní za tekutinu , s čímž se podoba větších zrnek srovnává. V ohledu 

 tom jest škrob bramborový a obilní nejlépe proskoumán. Při SOOnásobním zvětšení ob- 

 jevují se na škrobovém zrnku soustřední vrstvy asi lak jako na cibuli , s\Tchní vTstva 

 jest hladká a tuhá, vnitřní jsou měkčí a nejvnitrnější zdají se býti sliznaté. Vrstvy tyto 

 spatřují se v podobě černých soustředních čar: v menších zrnech leží jadérko zrovna 

 uprostřed, u větších jest ale výstřední a vrstvičky jsou pak u jednoho konce více smě- 

 stnané nežli u druhého. Že jadérko obsahuje tekutinu, vysvitá t toho , že u vyschlých 

 větších zrn vnitřní vrstva jest rozpukána, zevnitřní vrstvy ale celé,, což jen tenkráte státi 

 se může, když vnitřní tekutá vrstva vyschla a zevnitřní jíž dříve suchá byla. Pevnost 

 škrobu pochází od jeho tuhé zevnitřní vrstvy ; roztlačí-li se mezi dvěmi skleněnými de- 

 skami, vystoupí vnitřní vrstvy ven a vssají do sebe vodu. Totéž se stane, dá-li se škrob 

 do studené vody, v níž se nerozpouští , když se ale rozelře , v sliz se rozplyne, který 

 se zředěním a přecczením od tuhých obalů odděliti dá. 



PfíCína vrslevnatosli nebo což totéž jest, příčina zrůstu spůsobiia u botaniliů dlouhé 



