54 



spise řečeném Bermanns sire de re metallica dialogus, že šachty ^) Kutnohorské přes 

 500 láteř zhloubí jsou, pravé : „Coltebergi (sic) putei šunt plus quam quingentas orgyas 

 alti." V připojeném výiiladu latinských hornických výrazů vykládá Agricola slovo orgya 

 na látro, v pozdějších však vydáních, u př. v Innsbruckém od roku 1654 a v Basilej- 

 ském od roku 1657, stojí na místě slova orgyas slovo passus, což ale podobně na 

 látro vyloženo. 



Dokládaje se Agricoly tvrdí Albin ve své r. 1590 na světlo vyšlé Horni kronice 

 Míšeňské země, že v Hoře Kutné nejhlubší jsou šachty, o kterých jen věděti Izo, jelikož 

 přes 500 láteř shloubeny jsou, a zmiňuje se, že za příčinou takové dolové hloubky 

 mezi horníky šprým povstal, že Uhři Kutnohorským vodného (Wassergeld) dávati musí, 

 jakoby Kutnohorští jim hory jejich sušili. 



Novější spisovatelé, Reichetzer, Scholz, ďAubuisson de Voisin, Cotla '-) mluví též 

 o 500 látrech, opírajíce se pouze na Agricolovu zprávu. Gamauf '') udává hloubku 

 Kutnohorských hor určitěji, než bez podotknutí pramene, na 3056 střevíců čili 509 sáhů 

 Vídenské míi^, ale i to udání nezakládá se v jiném, než ve zprávě Agricoly, 'jehož látra 

 toliko na Vídenské střevíce uvedena. Mluvilo se i o 900 látrech , jak doleji uhlídáme. 



Dotčených pět a devět set láler vztahuje se jak ve spisech tak v ústním podáni 

 vždy k Oselské šachtě. Šachta tato, kteráž část dolu Osla tvořila a při potoku pod chrá- 

 mem sv. Barbory zaražena byla , nebyla povrchní *) , nýbrž podzemskou šachtou a 

 měla koňský žentour *) při hořejším ústí svém , stojíc zde ve spojeni s chodníkem ") 

 na den ') vycházejícím, kterým se k tažení žentouru potřební koně přiváděli a z dolu 

 ven vyváděli. Štoly ^) neměl důl Oselský. 



Dle německé listiny z druhé polovice šestnáctého věku ') , která se v Museu 

 království Českého chová, dají se dosavadní přehnaná udání o hloubce často jmenované 

 Šachty Oselské uvésti na svou skutečnou hodnotu. 



„Hodlám," praví dotčená listina, „předně o couku Oselském '") zprávu učiniti. 



') Šachta, kolmá, k studni podobná, někdy však ležatá jáma rozličné hloubky, časem několik set sáhů 

 zhloubí, udělaná obyčejně s povrchu zemského do vnitřku dolu. 



') Reichetzer, Anleitung zur Geognosic. — Scholz, Anfangsgrtinde der Physik. — ďAubuisson de 

 Voisin, Traité de Geognosie. — Cotta, Geognosic. 



') Gamanf, Erinnerungcn aus Lichtenbcrg's Vorlesungen uber physische Geographic, 



') Šachta povrchnf, šachta s povrchu země hloubená. 



*) Žentour koňský, stroj k vyhánění rudy a jalové skály z dolu na povrch země, tažený koňmi. 



') Chodník (StreckeJ, ze šachty neb jiných dolových děl, málo kdy s povrchu země udělaný průchod 

 v dolu, více neb méně vodorovný, rozliiSnébo účelu, u př. k těžení rud, převážení jich k šachtě 

 neb štole, přivádění čerstvých větra. Pro německé slovo Strecke nemá ani český ani ruský horník 

 vlastního významu, pročež jsme slovo chodník od polského horníka vypůjčili. 



^) Den, povrch zemský nad dolcm. 



') Štola, skoro to samé co chodník, s tím však rozdílem, že štola vždy na den vychází a k odvádění 

 vody z dolu slouží. 



•) Listina jest bez datum. Ze vnější a vnitřní povahy její, zvláště ale z okolnosti, že mezi jiným při- 

 pomíná, kterak nalezli před několika lety v Jachimových dolech tak zvané polopovd dřevo (Sflnd- 

 fluthholz), kteréž se na Svatobarborské štole r. 1556 zjevilo, lze souditi, že listina ve druhé polovici 

 šestnáctého století psána. 



"') Couk, tolik 00 pramen neb žíla rudy, totiž rozscdlina probíhající horninu (skáhy ve směru roz- 

 ličném od vrstevnatosti horniny, vyplnění mdou. 



