58 



jako ve Švacu v Tyrolech, kdež před postavením strojů k těžení vody dennfi 600 děl- 

 níků zaměstknáno bylo, kteří dolovou vodu v kožich ze žumpy*) na štolu jeden dru- 

 hému podávali, což v Hoře Kutné snad ještě více místa mělo, poněvadž tamějšími štolami 

 k odvádění vod z dolů málo hloubky pro malou hornatost okoli se dosáhlo ; uvážime-li 

 konečně, že i později v Hoře jako v jiných báních při tehdejším stavu horní mechaniky 

 držení vod vůbec velkých nedostatků mělo a že následovně dělníci při hloubení šachet 

 a hašplů přítokem vod a dolovými parami velmi týráni byli: musíme za lo míti, že 

 Kutnohorské doly, lim méně šachty, v časích Agrlcolových 500 láteř zhloubí míti 

 nemohly. 



Karel z Linné. 



životopisný nástin. 

 Sepsal Lad, CeLikovslcý. 



Vědy přírodní jsou mezi všemi vědami nejnovějšího počátku. Teprva od první 

 polovice přede.šlého století dospěly různé před tím známosti o přírodě té výše a spoji- 

 tosti, že se vědou nazývati smějí. Nebof, neberouce ohled na starobylost řeckou, ve 

 kteréž Aristoteles svým spisem o živočiších samojediný co mudrcký přirodoskumec se 

 stkví, přiznati musíme, že Linné-em teprva přírodopis vědecký a to vlastně botanika a 

 zoologie počíná; mineralogie ve vědecké formě svým původem ještě do pozdější doby 

 padá. Na severu, ve Švédsku zplodilo předešlé století nejsystematičtějšího ducha všech 

 posavadnich věkův a nejbystřejšího znatele a skoumatele v celém oboru přírody, jejž kdy 

 potud celkem byla měla, velikého reformátora přírodopisu a zakladatele vědecké jeho 

 soustavy. Zásluhy jeho o přírodovědu jsou zajisté veliké, uvážíme-li dále, že jím hlavně 

 rozkřísila se láska k ní všeobecná po celé Evropě, že jeho a jeho žákův přírodozpytnými 

 cestami rozmnožily se známosti o plodech přírodních po celém světě, mezi botaniky samými 

 vyšší snažení k novým náhledům a nálezkům cestu sobě raziti počínalo. Ale jakkoli ne- 

 obyčejné a nesmrtelné jsou jeho zásluhy a stanoviště mezi přírodníky , tak zajímavé a 

 důležité jsou i běhy jeho života. V následujícím životopisu kladu sobě lílohu, vypravovati 

 tyto takovým spůsobem, aby vyvinování se jeho mohutného ducha z prvních vloh a ná- 

 klonností jeho jasně před oči se stavělo a práce jeho v poměru ku přírodovědě nalezly 

 hodného ocenění. 



/. Linné-ovo mládí, studie akademické, cesty po vlasti. Od r. 1707 — 1734. 

 Nils (Mikoláš) Linnaeus, nar. 1674, pocházel ze selských rodičův v krajině Sma- 

 landě, z otce Ingemara Bengtsona a matky Ingridy Ingemarsdotterové. Jako nejedni 

 z předkův jeho ze stavu rolnického k studiím theologickým se byli dostali , přidavše sobě 

 od veliké dédinné lípy jména Lindelius a Tiliander, tak i Mikoláš od téže lípy Linnaeus 

 se nazvav, obral sobě theologii za předmět svého studium na universitě Lundské, odkudž 

 po několikaletém dosti krušném učení a vyučováni odebral se do svého otcovského okrsku 

 Wexió ucházet se tam o službu. Stalo se , že ho učinili pomocníkem pastora v Sten- 

 brohultě, Samuela Brodersona, a brzy na to r. 1706 jeho kaplanem, načež Linnaeus, po- 

 žádav nejstarší dceru jeho Kristinu za manželku, obdržel ji. S chotí svou pak obýval 

 na kaplanství Rashultě, těsně při vesnici Stenbrohultě. Krajina tato byla jedna z nejpů- 





*) Žumpa, jáma k nadržení vody v dole. 



