81 



Dmovka, tolik co drnová voda. Koi-ln. 



Dukla, se dne hloubená nehluboká a úzká šachta; pol. dukla, fr. petit puits, ném. die 

 Duchel '). Slezsko a Krakovsko. 



Duklové těženi, fr. exploitation, ouvrage pur petits puits, aím. der Duckelbau. Diiklového 

 těžení užívají v Slezsku a Krakovsku k vytěžení hlinitého hnědele a kalamínu, kte- 

 réž se zde v hnízdech zjevuji. Při tom spůsobu těžení rud tlukou zprvku dukly 

 a sice tak hluboko, až rudy dosáhnou, načež k několika na sobě kolmo stojícím 

 stranám vorty ženou, kterými pak rud, ač neúplně, dobývají, 



Dymař, dělník, jenž železo na dymarce vytápí ; pol. dymarz, něm. der Luppenschmelzer. 

 Řemeslníci i tovaryši týehže mistrův, to jest uhlíři, dymaři Volum. Leg. II. pod 

 rokem 1364. 



Dymarka, z ker kamene břidličného neb z ploten litiny složené a mourera vybité ohniště, 

 v kterémž se kujné železo z rudy bezprostředně bez vyráběni syrového železa čili 

 litiny dobývá ; pol. dymarka, fr. feu de loupe, das Luppenteuer, Rennfeuer. Na dy- 

 markáih ielezo vyráběti. Lindě. Každá dymarka byla v stavu vydati ročně 100 

 centnéřů železa. Labecki, Górnictvo v Polsce *). 



Fart, žebřík, po kterém horníci v dole lezou ; fr. échelle, ném. die Fahrt. Ua. Lépe 

 žibřík, Fart neb řebřík. Kořin. Třetí, jenž s nimi lezl, sotva se na fartu obdržel. 

 Dač. z Hesl. 



Fartina, postranné bidlo u fartu ; fr. raontant, něm. der Fahrtschenkel. Us. Lépe menýr. 



Fratovitá voda, voda v dole, kteráž nepochází z dešfové a jiné na dni nalézající se vody, 

 nýbrž z rozsedliu skály v dole se přejetí ; fr. eau souterraine, das Grundwasser '). 

 Rohn. Syn. fratová voda, fraty. 



Fratová voda, tolik co fratovitá voda, fraty. Poněvadž pak dvojí vody horám na škodu 

 bývaly, totiž drnové (vody dešfové, do země skrze drn se táhnoucí) a fratové (to 

 jsou vody z podzemných skal se prejštíci). Kořin. 



Fraty, tolik co fratovitá, fratová voda. Nejprve vody drnové, jež se nad štolami prejštěly, 

 skrze štoly po krních sváděli, fraty pak, jenž v hlubinách pod štolami ze skal se 

 tlačily, ty do jam, tůní a žump sháněli a tak sehnané na některých místech skrze 

 pumpaře pumpovali. Kořin. 



Hloubiti, na hloub kopati neb lomiti ; fr. creuser, percer, approfohdir, něm. sinken, absin- 

 ken, abtiefen, abteufen , ablorsohen. Přibr. 



Hnáti, 1) táhnouti žentourem ; ír. extraire, treiben. Vs. A čím by se rudy z přehlubokých 

 dolů na den honily. Kořin. Rudu z dolu na horu hnáti. Ib. Rud a kyzu hnánu 

 Není potřebí vod až na den bráti, než toliko na tu štolu hnáti. Ib. — 2) vésti, 

 kopati, dělati ; fr. chasser, pousser, treiben. Vs. Štoly sem i tam pod zemí hnali. 

 Kořin. Na té štole žádného štolhortu se nežene. List. r. 1625. A jsouř povinni, 

 kudy kolivěk štolu po kluftě ženou, aby krně totiž žlaby kladli. Ř. Rud. Když 



') Pro význam dukla nemá německý honuk vlastního slova. Srvn. Dukla, mésto v Haliti; Dukla, 

 krajina v Srbsku. 



*) Czacki naznačuje ve svcm roku 1801 vydaném díle O litewskich i poUkich praieach, sv. II. , 8tr. 199 

 dymarkám éaa povstám' v Polité v^úvanáctém veku. Osiáski naproti tomu v díle Nauka o gatunkach 

 i szukaiiín rudy ielaznfy, lopeniu iey w wielkidi pťecach i dymarkach, roku 1782 vydaném, na str. 116 

 tvrdí, io v Polité nejpr\- za Zikmunda I,, tedy v první polovici 16. století na statcích královny Bony 

 železo v dyinarkách vyráběti se začalo. První zdání zdá se býti více pravdě podobné. Poněvadž Po- 

 láci, ačkoliv dymarz iríkají, veskrz slova dymarka užívají,^ neschvaluji slovo dymarka, kteréž v jistém 

 českém slovníku nalézám, 



') V jistém českém slovmku chybné Felswassor. Dosti možná, že výrazy fratovitá, fratová voda, fratf 

 od jména dolu v Hoře Kutné, zvaného Fraty, původ vzaly. 

 žl» isst. 6 



