Mělčizrta, drobná sůl, ne t kusecb, odpadky pH dělání balvanů a kruchů ; po], miatczyioa 



něm. die Salzniinutlen, Minutiensalz. Vělička. 

 Menýř, postranné bidlo u dolového žebříku ; fr. montant, nžm. der Fahrtschenkel. Srovn. 



slovn. Jungm. '). V. fariina. 

 Milá. V. milíř. 

 Mile. V. miUř. 

 Miliř , mUéř, sic. milá, t/iite, k zuhlení určitá homolovifá hromada dKví ; pol. milerz, fr. for- 



meule, fourneau, néni. der Mciler, Kohlenmeiler. Us. — Jungm. slovn. 

 Mocnost, šířka ložišté, vrstvy, pramene atd. ; fr. puissance, něm. die Miíchtigkeit. Us. — 



Slovn. véd. názvosloví. Mocnost vrstev. Zálet. zem. 

 Mocný, široký; fr. puissant, něm. mSchtig, n. př. pramen, zmrskej. Us, Mocný zmrsk* 



Adam z Velesl. Mocná věc pod se na hlubinu. Ib. 

 Nádobí, nářadí horních a hutních dělníků ; fr. outils, něm. das Gezaiie, Gezeuge, Ge- 



zau. Us. 

 Naraziti, plniti, nakládati tůny, kyvle rudou, uhlím, jalovou horninou; pol. oaraziě, fr- char- 



ger, něm. ansclilagen. Přibr. — Lab. Górn. — £ai. Pocz. nauk. kopaln. 

 Narážce, plnič, nakladač tůn neb kyvlí rudou neb jinými věcmi v narážiáti ; pol. naražacz 



(r. chargeur, něm. der Anschlfiger. Přibr. — List. r. 1549 u Lab. Górn. 

 Naráíiki, prostranství zdélí , zšíří a zvýší jednoho i více látr , vylámané vedle šachty 

 v dole k skládání lesu, rudy i jiných věcí a k narážení tůn neb kyvlí; fr. pláce 

 ďasserablage, něm. das Fůllort, Zugewitte. Sum. Obyčejně filort. 

 Obkládati, dělníky obsaditi ; fr. mettre, employer des ouvriers a une mine, pol. obkladač, něm. 

 belegen. Us. Co se štol, že by špatně obloženy byly, dotýče. List. r. 1625. Takový 

 štolhort jest pozanechán, však zase obložen býti může. Ib. Obložiti dílo. Kořín. — 

 Eohn, Máť (t. lezce) věděti, pokud kdo jakou propňjčku má a jestli více v té pro- 

 půjčce, nežli obložili, umprochů, a byly by hodný k těženi a bez překážky jiných 

 mohli na nich dělati, tehdy má napomenouti hutmana, aby obložil. Ř, Rud. Jestliže 

 by doloví kverkové štolbortu neobložili , tehdy mají štolníci sami ten štolhort 

 hnáti. Ib. 

 Obrtlik, kruh železný neb z litiny s dvěma pupkoma, v kterémž pořiště visí; fr. hurasse, 

 něm. die Hiilse des Hammers, Hammerhillse, der Wagring. Karl. hut. — Písek. — 

 Plzeň. — Presl. Techn. 

 Fina. V. polek. 



Polik, prkenná podlaha v šachtě při konci každého žebříku; každý polek jest od druhého 2 — 6 

 sáhů vzdálen, maje díru vyroubenou, skrze kterou člověk prolézti může ; polky slouží 

 k vyhýbání potkávajících se horníků, k oddechu jich, k volnému přístupu k pumpám 

 atd. ; fr. repos, plancher de repos, něm. die Bilhne im Schachte, SchachtbQhne, Ruhe- 

 bOhne, der Absatz, Abtritt, Wechsel. Slov. ntsk. jaz. vi/d. od akad. — Gorn. šum. 

 Obyčejné pína. 

 Pořiité, topořiště bucharu v samokovech (harohch), sic. porysko ; fr, manche, der Helf, 

 Helb, Helm des Hammers, Hammerhelm, Hammerhelf, Hammerhelb. Karl. huf. — 

 PUen. 

 Parytho, sic. tolik co pořiité. Porísko (sic) vézi u prostřed v elze. Viz elza v slovn. Jungm. 

 Srovn. slovn. Palk. '). 



'} Vftai menýř navrhnji míeto úoyAfartSna. 

 ") U Adama z Veleslavína chybně i-67/íp. 



') Chybné poryska. Por)'ska má na jednom konci obrthic, na dmhém ale jest buchar. PresU TecMt 

 Zdviháky na hřídeli sahají pod porysku asi o '/, od bucharu. Ji. 



6 * 



