91 



Cerory = 0-075, i Amfitrify = 0074. 3) Co se týče nakloněni dráhy Atalaniy, náleží 

 k n^značnéjšíni ~ rj" G' a padá mezi Focaen = 21* 42' a Egcriii = 16" 3u', kdežto 

 Fides má = 3° 31' a patři mezi Lutecii = 3* !>' a Proserpinu = 3" ÓO'. 



Padáni hvězd. Každému známo jest padání nebo čištěni hvězd CSternschnuppen). Také 

 mnohým známo bude, že jsou dvě rádné doby v roce, okolo 12. srpna a okolo 12. listop., kde 

 hromadněji se vyskytuje nežli jindy, aoo někdy velmi skvěle. Ondy sdělil p. Coulvier Gra- 

 vier svoje několikaletá pozorováni o tomto předmětu. Našelf, že hodinný počet padajících 

 hvězd tělo doby (11., 12., 13. listop.) od r. 1841 až do r. 18.15 postupem 26, 23, 13, 

 15, 1 1 se zmenšuje a že již nyní k průniěrnému celoročnímu počtu se navrátil. Povstává 

 otázka, zdali se zase někdy hromadné padám hvězd v tu samu dobu navrátí. Pan pozo- 

 rovatel nezdá se býti tomu přichylen. Slovutný astronom Olbers vyslovil domněnku , že 

 hromadní padáni ve svém dovršení (maximum^ po dobách asi třidcetiletých se opakuje. Tak 

 bylo pozorováno r. 1799, pak r. 1833 — tak že zase okolo r. 18G3 a následujicich nadíti 

 se ml^ženle hromadného padání. 



Ilcézdářství Fr. Araga. K nejzajímavějším knihám , které nejnověji u knihkupců 

 se nacházejí , náleží hvězdáiství od slavného Fr. Araga , které v Paříži vydali francouz- 

 ským jazykem M. Gide a J. Baudry , v německém překladu prof. Ilaukel u Ottona 

 Wiganda v Lipsku. 



První mistr prostonárodního vzdělávání vědy podává zde svůj mistrovský kus. Ne- 

 žádaje ani nejmenší přípravy mathematické, uvádí piedce čtenáře tak půvahnýra a jasným 

 spůsobem do nejsubtilnějších tajností hvězdářských, že se kniha čisti dá jako nejpěknější 

 román. „Jasnost řeči jest zdvořilost těch, kteří veřejně mluví" praví Arago v předmluvě, 

 a zajisté není v tom ohledu zdvořilejšího člověka nad něj. Poněvadž Smetanovo hvězdář- 

 ství již v knihkupectví se nenachází, bylo by žádoucno, by některý znalec výbornou knihu 

 tuto přeložil. Hvězdářství Araga jest 11., 12. a 13. díl jeho sebraných .spisů, jejichž bo- 

 hatý a velezajímavý obsah , krásná a jasná řeč vše předčí , cokoliv prostonárodní litera- 

 tury obsahují. 



Nové rozděleni teploměru na 400 slupiiů. (L'Inst. Nr. 1125, pag. 253.) Nikomu, 

 kdo se přírodními vědami obírá, není neznámo , jaké neshody vycházejí z užívání trojího 

 rozličného stupňoměru na teploměrech. Rozličnost jest tak velká, že střední teplota Paříže 

 = 10" 8 C, 8» 64 R. a 51" 4 F.; teplota krve lidské = 37 — 38» C, 29° H - :',{)« 4R. 

 a 98 — 100" 4 P. Taktéž každý to s nevrlostí nese, že tyto tři stupňoměry na společnou 

 veličinu uvedeny nejsou, tak aby se bezprostředně mezi sebou porovnati daly. Opětova- 

 ným vyzváním přidržují se skoumatelé teJ sice z většího dílu stupňoměru Celsiova , An- 

 glie ale tvrdošíjně u/ívá dosavad stupňoměru Fahrenheitova. Nicméně musí se tomuto jistá 

 přednost přiřknouti proto, že nullový bod 32" pod bodem mrazu, totiž při — 17" 78 C 

 má. Proto není při meteorologických výročních pozorováních zapotřebí, positivní a negativní 

 známky přidávati; první nikdy, druhé velmi zřídka. Upotřebení těchto známek jest nepo- 

 hodlnější, nežli se na první pohled zdá. Mimo chyby , které z toho snadno pojiti mo- 

 hou , musí se při výpočtu obě strany od sebe odděliti a pro sebe vypočítati. Z užívání 

 těchto známek vešel do obecné řeči zvyk, stupně pod nuUou jmenovati zimou, nad nuUou 

 teplem, ačkoliv jest to pojmenování nepravé. Mluví se v zimě o 5' zimy , jakoby nebyly 

 teplejší nežli — 6". Porovná-li se pak Reaumur a Celsius s Fahrenheitem , shledá se , že 

 co jeden nazývá zimou, druhý nazývá teplem ; na p. 



— 5" C, čili 5" zimy = + 23" F. čili 23" tepla. 



