120 



a Dobříšem, skládajíce vrchy Třemošenské a Brdské. Mohutnosti slepencových vrstev těchto 

 ubývá velmi rychle od jihozápadu k severovýchodu, a spolu se umenšuje v tomtéž sméru 

 velikost úlomků a zrn, tak že bliže severovýchodního kraje útvaru žádný slepenec ' vice 

 se nevyskytuje , nýbrž místo něho jen křemenec zrna velmi jemného. 



Celé pásmo slepenců jest bohaté na sloje železných rud. Zvláště mohutné jsou 

 sloje červené rudy čočkovitého slohu, které v Brdském pohoří jak v pásmu B , tak i v 

 pásmu C a D na mnohých místech se dobývají, tak v pásmu B u Mníšku, u Příbrami, u 

 Blovic, u Rokycan, u Přeštic, u Plzně, u Stříbra, u Plas, u Radnic a j. Hnědá železná 

 ruda dobývá se zvláště v okolí Příbrami u Vranovic, Žežic, u Nepomuku a Rokycan. U 

 Plas a jinde v Plzeňsku dobývá se magnetický železný silikát k chamoisilu podobný. 



V břidlicích nejzpodnějších u Stříbra vyskytují se couky olověných rud, na nichž 

 se velmi živě. doluje. Počet couků těchto obnáší asi 60 a mohutnost jejich jde od ně- 

 kolika palců až nad jeden sáh. Směr jejich běží nejvíce k jihu mezi hodinou 10. a 12. 

 a úklon jde k západu, jen u některých k východu. Některé couky směřují od jihozápadu 

 k severovýchodu dle hodiny 4. a skloňují se k jihovýchodu. Úklon jest vždy velmi příkrý 

 a obnáší 53 — 85". Couky bývají často proraženy neb i rozptýleny tak nazvanými ka- 

 mencovými a vitriolovými břidUcemi, Vj palce až i několik sáhů mocnými. Břidlice tyto 

 jsou spolu i s couky prostoupeny slojemi 1 — 2° mocnými, z rozdrobeného kamení, písku, 

 jflu, vápence a žlutavé hmoty složenými. 



Couky obsahují mimo celistvý a vyhraněný leštěnec olověný také bílé , zelené a 

 hnědé olověné rudy, jíl, baryt, křemen, blejno zinkové (Zinkblende) a kyz železný. Roční 

 výtěžek obnáší 1400 centů olověných rud a šlejchů. Mimo to jsou doly u Isabellenlhalu 

 a Pernarce blíž Stříbra , u Kladrub , Staňkova , Holýšova , u Stvolen severně za Plasy. 

 Ještě důležitější jsou doly u Příbrami, které náležejí k nejslavnějším v celém mocnářství 

 Rakouském. Droba pásma B jest tam proražena četnými čouky dioritovými a rudními ; 

 ony neobsahují žádných rud, přetínají ale rudní couky nebo běží vedle nich. Rudní couky 

 jsou v drobě velmi bohaté, vesměs jest jich asi 50 známo. Všechny směřují od severu 

 k jihu mezi hodinou 1. a 4. a skloňují se z většího dílu velmi příkře k východu , jen 

 některé k západu se přehybují. Mocnost jde od i palce až nad 6 střevíců. Obyčejně jsou 

 couky blíže povrchu země bohaté na železné rudy, do hloubky přibývá ale jak mocnosti, 

 tak i bohatosti olověných a stříbrných rud. Couková hmota obsahuje vápenec, hnědek, 

 bai^t, křemen, ocelek, hnědou železnou rudu, kyz železný, bílou a zelenou olověnou 

 rudu, blejno zinkové, leštěnec olověný a plavý CFahlerz), blejno stříbrné (Rothgiltigerz)^ 

 leštěnec tmavý (Sprodglaserz) a stříbrný (Glaserz), ryzí stříbro a uranovou rudu. 



Rozsedlina 1— 6 stř. mocná atemnomodrým jílem vyplněná, která skoro od východu 

 k západu mezi 5. a 6. hodinou míří, pod 62° k severozápadu se skloňuje a zrnitou drobu 

 od břidličného kamení dělí, přetíná všechny couky dokonale. Za rozsedlinou tou vyskytují 

 se sice také rudní couky, mají ale jinou povahu a náležejí bezpochyby k jiné soustavě. 

 Roční výtěžek obnáší přes 45000 hřiven stříbra a více nežli 20000 centů olova 

 a klejtu. Příbramské doly nacházejí se na Březové Hoře bezprostředné u Příbrami, mimo 

 to dějí se pokusy u Drkolnova a Bohutína. 



V hořopisním ohledu, tvoří pásma A B značnou vysočinu, v průměru 1000 .ař. vysokou, 

 která v hlubokém údolí Vltavy nad Zbraslaví a Podbabou zvláštní skalnatý ráz přijímá. Půda 

 vyvyšuje se zponenáhla k jihozápadu v podobě mohutných hřbetů, které na Třemošně 

 výšky více než 3000 stř. dosahují. V Plzeňsku představuje vysočinu rozvlněnou, z velké 



