121 



části jednotvárnčjšim útvarem kamenouhelným pokrytou, a souvisí s >7so(inou mezi Krá- 

 lovicem!, Rakovníkem a Křivoklátem, která až k nivám Labským u Lobkovic a Brandýsa- 

 se prodlužuje a mnohými vynikajicimi útesy buližnika se vyznamenává. Mže se svými 

 přítoky Radbuzou, Úhlavou. Oslavou, Střelou protéká celou jihozápadní část, která na 

 mnoze jest pokryla lesem ; nejhlubší jest však údolí Vltavy, které obč křidla pásma roz- 

 rývá. Půda jest více studená , dílem jilovilá , dílem kamenitá, a náleží nejvíce k pádč 

 žitné. Města a městysy Úvaly, Škvorec, ňíčany, Jílové, Štěchovice, Davle, Mníšek, Do- 

 bříš, Příbram, Spálené Pořirí, Blovice, Mečin, Švihov, Přeštice, Chudenice , Roupov, Ko- 

 loveč, Slankov, Horšův Týn, Stříbro, Černošín, Všeruby , Manelín , Královice, Radnice, 

 Rakovník, Únhošt a Bu^těhrad, u Prahy pak vesnice Tursko a Zdlby stoji na tomto pásmu. 

 Plzeň, Stoda, Dobřany, Tuškov a Plasy leží na půdě kamenouhelné, která co ostrov velký 

 díl Plzeňska pokrývá. 



Pásmo C (elage C) obsahuje souvrství, prvními stopami skamenělin nápadně ed 

 zpodních azoických vrstev oddělené. K pásmu tomuto náležejí břidlice hlinité, s malým 

 podílem křemenu a kysličníku železnatého. Zrno těchto břidlic jest jemné, hmota jejich 

 jako celistvá, tenounkými šupinkami slidy prostoupená, které někdy jsou velmi četné, 

 někdy velmi sporé. Barva těchto břidlic jest tmavozelená, jaká se též na břidlicích 

 silurských v Anglii pozoruje, nezřídka stává se však zvětráním na povrchu hnědou. 

 Sloh jest vždy poněkud liipenatý, ale v rozličném směru, tak že by podle toho ani směr 

 vrstev poznati se nedal, kdyby uložení skamenělin jej nenaznačovalo. Lupenatý sloh 

 tento pozoruje se zvláště u Skrejů, kdežto se u Jinců na protějším křídle útvaru břidlice 

 sloh kulovitý objevuje, který jmenovitě zvětráním patrným se stává. Kulovitý sloh tento 

 jest patrně výsledek pozdější proměny, jelikož skameněliny vždy na všeobecný směr 

 vrstevnatý poukazují. 



Pásmo C tvoří na každé straně hlavní osy útvaru pruh přímý a podél této osy 

 prodloužený, klerý však kolkolem pánve, vytvořené azoickými vrstvami, na den nevy- 

 chází; neb ve větší části útvaru spočívá pásmo D bezprostředně na pásmu B. Severní 

 pruh vychází na den u Skrejů po obou stranách Mže, jižní pruh vychází na ien u Jinců 

 po obou stranách Litavky. Nicméně náležejí oba pruhy k jedinému pásmu, z velké 

 části ovšem pod pásmem D ukrytému, neb oba pruhy vyskytují se v uložení souměr- 

 ném, skloňujíc se obapolně k hlavni ose útvaru, oba skládají se z téhož kamení a ob- 

 sahují tytéž skamenělé zbytky živočišné. 



Jako pásma slepenců ubývá i pásma C ve směru severovýchodním, konce jeho 

 nedají se však určité ustanoviti. Pozorujeme-li pruh Jinecký, shledáme, že obsahuje 

 břidličné souvrství 900 — 1200 stř. mocné a mezi slepence pásma B a pásma D vložené. 

 Pruh tento, měkkostí svého kameni se vyznamenávající, jest prostoupen protáhlým údo- 

 lím podél Brdských hor, jejichž kremité vrstvy s obou stran vystupují. Nesmírné 

 haldy rozdrobeného křemence a rozsáhlé lesy, pokrývající boky těchto výšin, zamezují 

 ■koumání Jineckého pásma; jen v některých příčných údolích vycházejí vrstvy docela 

 zjevně před oči zeměznalce. 



Hlavní z těchto příčných údolí vytvořila Lítavka, a na dně jeho leží Jince ; jiné 

 takové údolí jest u Velké; dále dá se to pásmo stopovati až k údolí, které se táhne 

 ke Komárovu. Ve směru severovýchodním zdánlivě se pásmo Jineckých bi^idlic ukrývá 

 pod křemencem ; na právo však od Hoslnmic, v údolíčku blíže mlýna Zálorského, vy- 

 chází totéž pásmo předešlým směrem a úklonera v mohutnosti 300 stř. na den a ztrácí se 



