I 27 



V ťulkii jsou letiy, vyjiiioiiť IriluLily :i cyslidoy, všecliiiy Ivary nstalnirli Iříd 

 jcii skrovní; zasloujiciiy. 



Z řišc roslliniii' iiiilézdjí se pouze slnpy chalucli inuřbkých čili fiikuidů, a sice ve 

 všech oddílecli ceiélM) piisina. Olisky jujicli, jiiienoviié na Belvederu v ťraze velmi liojiié, 

 jsou ale vždy nezielelné. 



Porovnáni skamenělin pásma tuliolo se skamenělinami pásma Skrejo-Jineckého 

 ukazuje, že se Zvíi-eiiy obnu lěchto pásem napadiiě od sebe liší, poněvadž v irilobilecli 

 jediný rod Asnoslus, a to v jiném druhu, společný mají. Také tvary z ostatních tříd 

 nesoulilusí nikde v druzích. 



Obdoba našeho křcmitého pá>ma D nalézá se ve všech zemích, kde silurský 

 úlvar dosavad skoumán byl. V Anylii rozeznává Murchison, jako Barrande v Čechách, 

 též dva hlavni oddíly silurského útvaru, zpodni a svrchní. Zpodní oddíl obsahuje pásmo 

 Landeilské (Landcilo-Flag^s) a Karadocké (Caradoc sandstone), jejichž skarneněliny na naše 

 pásmo D upomínají. 1' Rusii It prostírá se silurský úlvar od Petrohradu a Čudského 

 zálivu nž k Uralu, jest ale uprostřed pokryl novějšími útvary. K západu sahá až do 

 Švédska a Norvéžska. Pamáltiá vlastnost tohoto úl\aru jest, že vrstvy jeho leží skoro 

 vodorovně a tak sypkou povahu mají, jako nejnovější usazeniny. Jen bliž prahor na 

 Uralu a ve Švédsku a Norvéžsku jsou vrstvy silurské pHki-e nakloněny. Všechny vrstvy 

 okolo Petrohradu a jezera Ladogy jsou dle skamenělin obdobou našeho pásma D; svrchní 

 silurský úlvar objevuje se jen podél Uralu a na ostrovech Dagoe, Osel, Golhlaud a v již- 

 ním Esthlandu. V sečemi Americe pokrývá silurský úlvar ohromnou prostoru 15" země- 

 pisní šíi-ky a 30' zeměpisní délky. Jako v Ruších leží vrstvy jeho skoro vodorovně ; 

 taktéž se dají jako v Evropě rozděliti v oddíl zpodni a svrchní. Celý zpodni oddíl 

 v státu Novo-Yorkskéin jest obdobou našeho pásma D. — 



O svrchním vápenném oddílu útvaru silurského v Čechách, jakož o všeobecných 

 poměrech moi^e silurského budeme jednali v piíštim svazku. 



Solný někdy slovanské v Uubrogoře, Chyžici, Ouži a Oknech. 



!5L'psal Arnošt Vysol;ý *). 



Kdo se ziia jen poněkud blíže v dějinách vzdělanosti Evropy východní, tomu 

 jest známo, že Slované již záhy v pradobě zanášeli se orbou, zahradnictvím, i-emeslv 

 sbíráním jantaru, obchodem, plavbou, těžením yudy, děláním kovů, dobýváním a vařením 

 soli. Méně však jest povědomé, že před časy slovanské rolnictví rozprostraněno bylo 

 nejméně od Dobrogory v Průších až k Ouži v Šlyrsku, též od Chyžice v severozápad- 

 ních Bavořích až k Oknům v Mnllanech a ve Valašsku. 



Dohrotjora, t. Dobrá Hora, zvaná později a zvláště od Cechů Dobrosol, po ně- 

 mečku Halle, od německých [wofessorů latinsky Hala Yenedoruin, totiž Hale vcndická 

 čili slovaaská, též ač chybně Hala Hermundororurn, leží nad saskou Sálou, přítokem 

 Labe, v krajině, kteráž v desátém slolcli tvořila župu Neleiicú, větve polabských Srbů. 



*; Spisovatel tohoto článku obírá se detií čas !>est.ivováuíiii lioiuickeho slovuika, z nrlioi poJal ukázku 

 v picdejldm svazku Živy. Al.y pak dílo toto co niožuá úplným bylo, žádá všech přátel tobo pod- 

 niknntí o laskavé zasilánf jemu malcriíla jim pHstupného. Zásilky lyto mohOu se díti j)od adresou 

 redakce Živy dn ťialiy. Žádá se. .iliy i jiné řasopisy íeskě vyzvání toinu místa popřály. Itclakce, 



