129 



listu Magdeburského arcibiskupa Ruperta *). Studna Gutjahr , v dotčeném listu ven- 

 dická řili slovanská zvána, jest dle svědectví HondorlTa nejstarší z nich, jsouc od Slovanů 

 zaražena**;. Jméno Uobrogora jest tuSím ukryto v slovč Gutjahr. Slovanské slovo doĎro 

 přeložili dědicové solný někdy od Slovanů vzdělávané v německé guí, přeměnivše samo- 

 hlásku o druhé polovice slova Dobrogora v samohlásku o, souhlásku g dle panujícího 

 dosud v Průších návyku v souhlásku j. Příkladem překladu pouze první polovice slo- 

 vanských jmen místních buď vesnice Arzwald čili Erzwald v Štyrsku, kteráž dle Muchará 

 jindy Eisengor sloula. Slovo gora má u Slovinců ten samý význam , co slovo les u 

 Čechli. Studna Máteritz jest též od Slovanů začata, což její slovanské jméno potvrzuje***). 

 Pozdějíiho původu jest, jak HondorfT svědčí, studna Německá a studna Hacke. Svědeclví 

 HondorlTovo potvrzuje se jich nepatrnosti. 



Okolí Dobrogory bylo před časy toliko Slovany a to hustě zalidněno. Důkazem 

 íoho jest množství místních jmen okolo Dobrogory , nesoucí ráz slovanskosti na sobě. 

 Připomenu nynější a zpustlé vesnice v tříhodinovém okolí od Slovanů založené , z části 

 spolu se jmény dle listin: Bennewilz, Beuchlili, BrachwiU, Bránili, Braschwili , jindy 

 Praschewitz, Brasswitz, Brassewitz, Canena, jindy Chanena, Chanein, též Cunene, Crůll- 

 wiťs, Dacherils, Deckeriti, 1. li82Teceritz a Tickerilz, Diemilz, jindy Demenilz, Diesskau, 

 i. 1358 Dieskowe, 1. 1379 Ditzkow , Dólau , Delnitz , 1. 1184 Delnilz , Gimrilz, čtvrt 

 hodiny od Dobrogory, I. 1182 Gumniste, Gtimerilz, jindy Prelernick, Gtintz, In Wenden, 

 jindy Wendisch-Oppin, Klepzig, Leltin, jindy Lutin, Liltin, Letiwitz čili Leckwilz, I. 1307 

 Letquiz, Lisskau, I. 965 Lisgo, 1. 1182 Lezkowe, později Liskowe , Lesskow , Lobnilz, 

 1. 1135 Loppenick, 1. 1184 Liubanowitz, Malderitz, 1. 1184 Malderitz, Maschwilz, Merke- 

 wils, 1. 1184 Marcswitz, Modrau, Mólzsch, MolzUch, I. 1 182 Muzelich a Mutzelice, 1.1194 

 Motzelitz, I. 1152 Motelilz, Nósslilz, Osírau , 1. 1185 Ostrovve, Pessenilz, Peissen, jindy 

 Pesna, Petzine, Pcssena, Peulwilz, Planěna, 1. 1184 Blonene , Plóssnilz , Pranilz, jindy 

 Pranewitz, Pragenitz, Prawenitz, Prolkendorf, 1. 1156 Předěle, Rabalz, Raunitz, Schnass- 

 usilt, Schobelilz, Schonnewilz, Schtcólzsc/i, jindy Swiiewilz, Seben, jindy Sebin, Sibene, 

 Senneioitt, Stennewitz, SlOckelwilz, Si/ttcilz, I. 1260 Sulwitz, Teicha, snad Tichá, Toniau, 

 I. 1182 Turnowe, Tekhlav, jindy Tuchelow, Walwitz, 1. Il84 Walwitz, Wesewilz, Wórm- 

 Uli, 1. 1182 Wormelitz, 1. 1184 Wermelitz, Wurp, Zóberitz, Zóbrilz, 1. 1156 Cebrece, 

 Ztcherben čili Sclierben, jindy Czerbine, Zerbine, Zerbin, Zwendorf f). 



Němečtí spisovatelé připouštějí sami, že v Dobrogoře solní dělníci, tak zvaní Halioři, 

 slovanského jsou původu. Slovanství v pruském Sasku vymřelo teprv v 13—15. století. 

 Dobrogorská solní zřidla prýští se na rozhraní mědnatého vápence a pestrého 

 pískovce. Studna Gutjahr jest i za našich časů nejhlavnější a nejvydatnější. Německá 

 Studna a studna Muteritz vysákly. Studna Hacke vydává jenom chudou solanku, kteráž 

 se jen tenkrát upotřebujc, kdy solanka ze studny Guljahru doléhající někdy potřebě ne- 

 Stačítt). Protože solanka studny Guljahru 17— 19 "/o soli kuchyňské v sobě drží, 



*J Per qnem quatuor puteis, qui Dhudcschcborno, Wenedhischebome, Hackeborne, Máteritz vulgariter 



appcllantur. Hondorff. 

 **) Der Gutjalirs-Briinnen, der ajtestc unler allen, von denen Wenden crbaut. Hondorff. 

 ***) Der Maieritz-Brunncn ist glciehfalls von denen Wenden erbaut. Hondorff. 



t) Dreyhanpt. 

 , tt) &í<infai, sirovlca, surovica u Poláků, rapa, ropa, tazsíl, rosol u Rusů, jest solinosná voda. Solanka 

 fara teWL 9 



