139 



(lili výpočly a pozorováni starých hvězdářft novými pozorováními a počty. V tom mu 

 byli nápomocni spulužáci jeho Jakub z Kobylina, Wapowski, Szadck a Martin z Olkusze, 

 kteří podle návodu jeho všechno pozorováni na poledník Krakovský vztahovali. Parai- 

 laktický nástroj, jejž si sám sestavil, byl nanejvýš jednoduchý, avšak lak diiniyslnů vyve- 

 dený, že Tycho Brahe, obdržev jej později darem, u vytrženi nad nim latinskou básni 

 jej oslavil. Porovnámc-li tento nástroj s nynčjšími zevrubnými stroji na hvězdárnách, 

 povážime-li, že Koprnik žil v době, kde nebylo dalekohledů ani chronomelrú, užasneme 

 tím více nad ohromnosli vynálezu jeho. Můžeme hvězdáře tohoto považovali co archi- 

 tekta, jenž vyrýsuje velký plán k slavné budově, vypočteni kamenů k stavbě potřebných 

 však jiným pienechá. 



Pl^ijine-Ii se pohybování země, zavrhnou se tím samým již všechny domněnky 

 starých, souvisící s theorií o pevném slaní země, a musí se vystavili nová soustava, 

 obsahující souhlasné vysvětleni všeho pohybu. Koprnik to učinil. Bedlivým pozorováním 

 ustanovil stanoviště planet, vysvětlil pohybování země a luny, a stopovav krok za krokem 

 Ptolomca ukázal nedůvodnost jeho soustavy. Jakých pozorování, jakých počtů bylo 

 k lomu potřebí! Roku 1509 a 1511 pozoroval zatmění luny; r. 1512 ustanovil stano- 

 viště Marsa, dvě léta později stanoviště Saturna ; r. 1515 ustanovil stanoviště klasu 

 Panny a rovnodenní podzimní, v následujícím roce rovnodenní jarní. R. 1518 ustanovil 

 podruhé stanoviště Marsa, r. 1520 Joviše a Saturna. R. 1522 a 1523 pozoroval zatměni 

 luny a stanoviště Marsa, r. 1525 opět klas Panny a spojení Venuše s lunou. Mohli 

 bychom se diviti, že mezi těmito vynálezy není řeči o Merkuru. Koprnik však vysvět- 

 luje příčinu toho, že totiž ve své mlhavé vlasti tuto planetu nikdy spatřiti nemohl. 

 Použil v lopn ohledu pozorování Bernarda Wallhera, učiněných r. 1491, a pozorování 

 Jana Schonera, učiněných r. 1504. Výsledek neunavných prací těchto bylo r. 1530 velké 

 dílo : de Orbium recolutionibus, kteréž však leprva o tridcet let později v poslední době 

 života jeho na světlo vyšlo. 



Vědecké práco nezabraňovaly Koprnikovi dosti činiti svým povinnostem co kněz 

 a mčšfan. Důstojná povaha jeho, šlechetná mysl a hluboká důmyslnost byly uznány 

 vděčně od biskupa a kollegů kapitulárních. Ve všech důležitých věcech byl lázán o radu 

 a úsudek. Ke sněmu v městě Grudzionzu byl jednohlasně vyvolen co zastupitel své 

 kapituly, a biskup svěřil mu spravováni statků diécese. Taktéž vedl soudní při s ně- 

 meckými rytíři, kteří bezprávně některé zádušní statky byli zajmuli, a svitězil nad těmito 

 tuhými odporníky. Také pochází od něho návrh k opravě mincovní, jejž na sněme Gru- 

 dzionzském obšírně vyvinul. Pojednání o tom předmětu pod jménem ílonelae cudendae 

 ralio per Nicotaum nachází se v archivu města Královců. Zajiuiavý spis tento čelí hlavně 

 proti různým mincím v říši Polské, kterážto různost jednotou nahraditi by se měla. 

 Taktéž zřídil \e Frauenburku tlakostroj, kterýž vodu k domům výše položeným vedl; 

 vodoteče, návodem jeho vystavěného, nalézají se v lom městě posavad zbytky. Podotkli 

 jsme již, že Koprnik dílo své dokonal r. 1530, ale leprva o třidcel let pozdiji vydal. 

 Nicméně měli někteří mathemalikové již dříve vědomost o jeho obsahu. Erasmtts Rein- 

 hold mluví o spisu lom v pojednání o soustavě Plolomejské s největší úctou, a vyklá- 

 daje některé pohyby na nebesích podotýká, že vysvětleni jejich požaduje nového Ptolo- 

 mca, klerýž, jak připovídá, vyjde z Pruské země. Od sněmu Lateránského, na němž se 

 jednalo o opravu kalendáře, dostal připiš, aby svou radou a svými vědomostmi k této 

 důležité věci se propůjčil, načež odeslal do Říma .své tabule hvězdářské, známé pod 



