147 



sobe důležitých a zevrubných pozorování svým nástupcům. Galilei vynalezl i složil tele- 

 skopy, první ukázal užívání kyvadla k hodinám, které zdokonalené od Huygbcnsa dávají 

 nám mĎřílko pro pohyby nebeské a jejich nerovnosti. Prosli^edky těmi opali^en mohl 

 pozorovatel změny v pohybech nebeských stíhali s mnohem větší nežli před tím doko- 

 nalostí. Za zdokonalením smyslného pozorování nepokrořil však stejným spůsobem roz- 

 hled a dŮDiyslný výklad. Tycho, opatřen zásobou důkladnějších pozorování, nebyl šfaslný 

 v tlumočení toho co viděl. Nemoha odepříti pravdivost smělé theorii Koprnikovř, ale 

 chtěje skvíli se sám vynálezkem novým, přijal ji toliko z Cásli, a nechav planety pohy- 

 bovati se kolem slunce a to pak kolem země uprostřed celé soustavy stojící vystavil 

 lim učení, které bude v historii nauk- věčnou satyrou na čas i na rozum autora. Nezkra- 

 cujície ostatně zásluhy Tychonovy v astronomii, divili se nesmíme, že len, který hračkami 

 alchimickými a astrolog-ickými veliký díl času svého trávil, nebyl obráncem nové nauky. 

 Roisnm lidský, jako kdyby se byl vysílil velikými pracemi v hlavě Koprníka, spočíval po 

 několik desílilelí, až polom jako znovu posilněn k oněm vznešeným pravdám novější 

 astronomie dospěl, jejichž zárodky, již v díle Koprníkově uložené, jinak se rozvinouti a dospěli 

 nemohly, nežli v rozumech též bystrosti a pravidelnosti, jakou jsme seznali u Kojmiíka. 



Nesmím konečně pominouti geniálních myšilének Koprníkových o přitažlivosti, jimiž 

 daleko svťij čas přeslihl. Kdežto Plolomeus s celou řadou svých následovníků přemítaje 

 o běhu země uvedl mezi jinými důvody své theorie i len, že, poněvadž všecka těla na zemi 

 tíii směřují k jejímu středu, tento střed musí býti nepohnutý, Koprník v té věci objevil 

 první pravou myšlénku o všeobecné líži *), o níž (abychom ku konci i příklad slohu jeho 

 podali) následovně se pronesl : „Equidem existimo, gravilatera non aliud esse, quam appe- 

 l«ntiam quandam naturalem partibus indilam a divina Providentia opificis universorum, ul in 

 unitatem inlegritatemque suam sese conferanl, in formám globi coeunles. Quam affec- 

 tionem credibile est, eliam Soli, Lunae, caelerisque errantium fulgoribus inesse, ul ejus 

 effícacia, in ea, qua se repraesenlant, rotundilale permaneanl: quae nihilominus muliis 

 modis suos efficiunt circuitus. Si igilur et lerra facial alios, ut puto secundum centrum, 

 necesse erit, eos esse, qui extrinsecus in multis apparent, in quibus invenimus annuum 

 oircuilum. Quoniam si permulatus fueril ex solari in terreslrem, Soli immobilitate concessa, 

 ortus et occasus signorům ac slellarum fí.varum, quibus matutinae vesperllnaeque fiunt, 

 eodem módo apparehunl." 



V tom přísném i hlubokém rozumování Koprník první vyřkl, že tíže jest vše- 

 obecnou vlastností hmoty v každé její částce obsaženou, že se prostírá k slunci, luně 

 a všechněm planetám, že její silou částky slunce i planet srostly v hmoty okrouhlé, i že 

 mocí její zůstávají v lólo své podobě. V té ohromné a zcela nové pro onen čas myšlénce 

 jeden pouze krok zůstal k dovršení, krok totiž, jenž učinil Newtona nesmrtelným. 



Tak zanechal po sobě slovanský len badatel ve vědě památku nehynoucí a rodákům 

 svým posiliiující útěchu, že i z lůna jejich vyšli mužové, kteréž důmysl jejich staví do po- 

 předí zakladatelů vzdělanosti. Vážný to důvod a pohnutka pokračovali dále v skoumání 

 tak vznešeném a čistě lidském, mocná to vybídka, abychom úsilně pracovali na poli 

 vědeckém, na němž předkové naši slavných již vykonali činů a mimo kteréž by nám 

 zůstala jen neplodná lada všedního hmotného živoření ! 



*) Slovo tíže (starost. TAX:i)> majíc stejný Itorcn se slovesem táhnouti (tíhnouti), znamená právi to 00 

 attraíd, a' shoduje se tedy pamětihodným spůsobem s theorii teprva Kewtonem vystavenou. Ani 

 gravittu mii Schwerkra/l není výraz tak UTÍiVý a filosofický jako t(že. 



10» 



