155 



obsahuji Články několik střevíců dlouhd, na nichž až nahoru k špičce poboíni? vCtve 

 sedí, na nichž kopinalé listy v dvou radiích rostou, tak že na z.perenó listy palem upo- 

 mínají. Také jihoevropský rákos Arundo donax, který dosahuje výšky 20', má listy 

 podél celého stébla rozdělené. Zdá se ledy, jakoby vřtší trávy vlastního stébla neměly, 

 a jakoby příroda veliké trávy jen zvětšením poCtu listonosných článků vytvořovala. 

 V skutku byl by to podivný nesouměrný výjev, kdyby tráva podoby našeho obilí výšky 

 a tlouštky bambosu dosáhla. 



Porovnáme-Ii listy rozličných trav mezi sebou, najdeme málo rozmanitosti. Jinak jest 

 to ale, pozorujeme-ii listy rozličných oborů na trávě, totiž podzemního, nadzemního a květ- 

 ného oboru. Vezmeme-li největší listy nadzemní co vzor, objeví se ostatní jen co nedo- 

 konalé útvary. Dokonalé listy oboru nadzemního obsahují tři části, totiž pochvu, plochu 

 listovou čili čepel a blánku. Listům podzemním chybí jak čepel tak i blánka, mají 

 jenom pochvu. Také u trav pozoruje se tedy všeobecný zákon metamorfosy, že totiž 

 sfly vegetační zdola nahoru nejdříve přibývá, a dosáhnuvší nejvyššího stupně zase ubývá. 

 Spůsob tohoto ubývání jest však zrovna opak přibývání; neb podzemní listy mají jenom 

 pochvu, listy v květenství jenom čepel či plochu. Pochva vyniká vždy z kolénka a ob- 

 jímá následující článek docela, ale v tom rozeznává se pochva listu travního od pochvy 

 palmové, že neobsahuje, jako tato, uzavřený válec dřevěný, nýbrž dole rozkrojena jest 

 a tedy jako kornout na článku sedí. Zpod její jest totiž širší nežli špička, což se tím 

 stává, že jedna strana zpodu níže a druhá výše z kolínka vyniká a šroubovité vystu- 

 puje. Alexander Braun ukázal, že tento výjev jest všeobecný také u takových listů, 

 které nemají pochev objímavých, a vysvětluje lo tím, že v době, když se list tvoří, lo- 

 dyha roste a jedna strana listu později povstane nežli druhá. Ostatně náleží výjev tento 

 k všeobecnému zákonu spiralného vyvinutí rostlinných ústrojů, který dosavad vysvětlen 

 není. Toto jednostranné vyzdvižení zpodního kraje listu usnadííuje též ustanovení po- 

 stavy jejich; neb poněvadž vždy vyšší strana pochvy mladší jest nežli nižší, potřebujeme 

 spirálu tak naznačenou jen prodloužiti, abychom směr našli, podle kterého se listy po- 

 čítati mají. To jest ostatně u trav snadné, jelikož u nich rozestavení listů jest nej- 

 jednodušší, an vždy střídavě jeden list na právo, druhý na levo sedí, a tedy úhel, 

 o který jeden list od druhého jest uchýlen, vždy 180' obnáší. Také na lupenech květu 

 pozoruje se tentýž zákon, který zde vůbec tak všeobecně a bez výminky panuje, jako 

 u málo kterého jiného. Úchylka 180" zachovává se také, stopujeme-li listovou řadu od 

 větve k větvi; neb vystupuje-li větev z úžlabí listu, stojí první list její naproti tomuto, 

 a tak se to shledává na všech vCtvích. 



Dle toho měli bychom očekávali, že souměrnost tato nápadně se zjeví ; tomu ale 

 tak není. Život rostlinný jest lak rozmanitý, že zákonitost jeho málokdy zjevnou se 

 'Stává, a vždy jen zevrubným pozorováním odkrýti se dá. Stéblo kloní se více méně 

 k jedné slraně, a líže táhne listy všelijakými obraty ze zákonité postavy ; taktéž se obra- 

 cejí poslední články stébla všelijakým spůsobem a ruší zdánlivě všechnu jednoduchost. 



Druhá hlavní část dokonalých listů, plocha či čepel, jest u všech trav v porovnání 

 S délkou velmi úzká, u mnohých menších druhů i nitková ; u větších trav, u kukuřice 

 a bambosu, jest sice širší, ale vždy předce pásková. .lakožlo výminka objevují se trávy 

 (Paspalaceae), které mají listy dosti široké kopinaté, na stéble dílem položeném, dílem 

 vílířčeném. Podoba úzkých páskovilých listů jest hlavní znak, podle něhož obecný lid 



