168 



niknou dva malé buněčné výstupky, z kterých se blizny vyvinou a potom chloupky se 

 pokryji. Mezi tím přibližují se kraje láhvicové vyvýšeniny k sobě a uzavrou se konečně. 

 Ještě dříve, nežli se to stane, promění se také temeno bradavky, pod kterým se podo- 

 tknutý kruh vyvinul, v malou hlavičku , a když dutina vaječníku hotova jest, obdrží 

 hlavička tato podobu semenniho pupene, totiž pokryje se dvěma blánami (integumenta). 

 Jádro pupenu jest nejposlednější konec květné osy a obsahuje jemné buněčné tkanivo, 

 v jehož středu jediná buňka v zárodkový vak se roztáhne. Jednostranným zrůstem 

 pošine se semenni pupen, který vlastně z prostředku vaječníku vystupuje, k stěně jeho, 

 a ústa pupenu obrátí se tím k dolejšku. Zárodkový vak zaujme brzo největší díl pu- 

 penového jádra, a když pyl čili prášek na bliznu padne a v podobě trubice až do va- 

 ječní dutiny vroste, kde se k ústům pupenu přiloží, povsiane v zárodkovém vaku 

 zárodek, kterýž ale tento vak celý nevyplní; s ním zárovefi vytvoří se endosperm 

 v klíčním vaku, kterýž mezi tím ještě více se zvětší. 



Když semeno dozrává, roste tkanivo bílku ve vaku zárodkovém tak silně, že se 

 tím pupen semenni rozstoupí a blány jeho k sténám vaječníku přitlačí, s nímž později 

 docela srostou ; proto má v sobě zralé zrno moučnatý bílý obsah, bílek, v němž klíček 

 leží, a dvě vrstvy blánek, z nichž zevnitřní k stěně vaječníku a vnitřní k obalům se- 

 menného pupene náleží (obr. 26.). Jmenuji-li se tedy zrna obilná semením, jest to 

 (Obr. 25.) {Obr. 26.) 



Vyvinntý vajeřník t žitě řBecale cerealej. 1. První 1. Průřez podélní zralého zrna ječného, h blána 

 počátek. 2. 3. V podobě lahvice otevřené a bez plodní, e endosperm, k klíček. 2. Průřez podélní 

 čnělky. 4. Průřez podélný s čnělkou st; f stěna zrna kukuřice, h blána plodní, c endosperm, k kliček, 

 vaječníku, c klíční vak semenniho pupene, k jádro 

 pupene, i blány. 5. Plod o něco starší. 6. Plod 

 dospělý. 



v botanickém smyslu mylné, poněvadž jsou vlastně celé plody, totiž semeny se svými 

 obaly. Poroviiáme-li tento plod s jablkem, nebo s plodem palmovým, poznáme, že ob- 

 sahuje jen nejpotřebnější částky; co ale jednotlivému se nedostává, to se nahrazuje 

 množstvím a ztepilostí zrůslu, tak že na prostoře neveliké mnoho obilních zrn vycho- 

 vati se může. O přírodopisu škrobu, který v obilí lenkoblánité buňky ve velkém 

 množství obsahuje, bylo již drive jednáno. 



Klíček leží v zralém zrnu u dna plodu a vyplňuje jenom zpodní koutek jeho, 

 ostatní prostoru zaujímá bílek. Dospělý kliček má, jako u všech jednoděložných rostlin, 

 malou podobnost k mladé trávě, a musí se ledy, aby se význam částek jeho poznal, po 

 vyvinutí skouraati. Z počátku jest podlouhlým buněčným tělesem, které docela volné 

 v dutině zárodkového vaku leží, jeden konec jeho jest kořínek, druhý pupen klični, 



