170 



e) Oreoc/iloa, Gaudmia , Brachypodium. Agropyrum, Trilicum, Aegilops, Secale ; 

 úplné, mnoliokvěté klásky s dvěma plevami. 



O Beckmannia, Sparliiia, Cynodon, Chloris, úplné, jednu- až mnohukvOlé klásky ; 

 všecliny k jedné straně klasu obrácené ; u rodu Beckmannia jeden klas, u ostatních 

 několik stejných klasíi na spůsob prstů. 



Přechod k latnalým Iravám tvoří rody : 



g) Hordeum, Elymus; u zpodu příčně stojícího středního klásku vynikají dva pobočné 

 klásky, všechny tři s krafounkými stopkami, pročež jest květenství klásková lata. 



, B) Trávy latnaté. Sem náleží větší díl trav ; mají klásky na tenkých větvičkách 

 a tyto bývají zase rozvětvené. Trávy tyto připojuji se k předešlým 



h) paspalovUými iracami. (Paspalaceae), jejichž květenství obsahuje bud klasovou 

 latu (Orthopogon, Lappago), bud několik klasíi v podobě prstnaté (Digilaria), bud složenou 

 latu (Echinochloa). Klásky sedí na krátkých stopkách v chomáčích, nebo pravidelně 

 podél osy. Každý klásek jest mnohokvětý, často s počátkem druhého zpodního livětu. 

 Plevy jsou dvě, zpodní menší; plucha zakrnělého květu má podobu třetí plevy. Trávy 

 sem náležející jsou širokolislé a rostou v horkých krajinách. 



K ječmenovitým Iravám (Hordeaceae, g) připojují se pravé latnaté trávy pro- 

 středkem 



i) frav cukrovitýeh (Saccharineae), jejichž lata jest bud klasová (Heteropogon), bud 

 stažena (Andropogon), buď řídká (Saccharum, Sorghum.) Klásky jsou mnohokvělé s po- 

 čátkem květu, nebo s prášníkovým květem u zpodu ; plevy jsou dvě, zpodní větší. 

 Ke skupení e připojují se Irávy skupením 



k) trav mrkotilých (Feslucaceae), které mají úplné inuohokvěté klásky, jen u ně- 

 kterých rodů králce stopkaté a v klasy stažené, u ostatních ale laty dlouhovětevné 

 a složité. Sem náležejí rody Sesleria, Poa, Glyceria, Briza, Melica, Molinia, Koeleria, 

 Dactylis, Cynosurus, Festuca, Bromus, Uniola, Bambusa. Osiny sedí na zpodních plu- 

 chách a nejsou skroucené. 



1) Trávy ovesné (Avenaceae) mají klásky dvoj- až mnohokvěté, nejhořejší květ 

 vadnoucí; pluchu zpodní obyčejně s osinou a sice se skroucenou. Sem náležejí Aira, Tri- 

 seium, Avena, Danthonia, Eriachne, Uralepis, Holeus, Antho.xanthura. 



m) Trávy rákosovilé CArundinaceae) mají klásky jednokvělé s počátkem druhého 



květu, nebo mnohokvěté. Květy jsou obstoupeny obyčejně dlouhými měkkými vlásky, 



stéblo jest dlouhé s latou velmi složitou. Calamagroslis, Amnophila, Arundo, Phragmites. 



n) Tr/wy psinečkovité (Agroslideae) mají klásky jednokvěté, málokdy s počátkem 



hořejšího květu. Agrostis, Polypogon, Sporobolus, Muhlenbergia. 



o) Tráry kavilovilé (Stipaceae) mají květy jednokvěté , zpodní pluchu stočenou, 

 na konci s osinou, osiny často velmi dlouhé, vousaté, jednoduché nebo trojdílné, spi- 

 ralně skroucené, u zpodu článkované. Macr<ichioa, Stipa, Aristidia. 



p) Tráoi/ chraslicoviló (Phatlarideae) mají klásky ve válcovitou, klasovou latu 

 .';lažcné. Alopecurus, Phleum, Phalaris. 



(]) Trapy rýíovilé (Oryieae) ; květy inaji obyčejně šest tyčinek, jsou často dvojí 

 (praš. a čněl.), zpodni obyčejně hluché, jenuin jednou plachou opatřené. 0i7za, Leer- 

 sia, Ehrharta. 



I 



