210 



účinek na kůži chameleónovu jeví jako světlo, to jest barva bílá v černou se proměňuje, 

 neb abychom to jinými slovy vyjádřili, světlo a eleklričnost působí, že se výběžky buněk 

 černých barvivem nalúvají a bílou normální barvu zakrývají. Ale též duševní stav zví- 

 řete na toto přitékání a odtékání barviva černéha ku povrchu kůže valně působí, 

 tak v zlosti, v strachu, v bolesti barvu mění. Již z toho patrno, že pohyb v buň- 

 kách pigmentových nervy se řídi, že světlo, električnost, na nervy co dráždidlo účin- 

 kují, a tyto dle zákonu reflexe pohyb v buňkách vyvolávají. To se dá i experimentálně 

 tím dokázati, že kůže, pod níž nervy přeříznuty byly, nižádnou již reakci proti světlu 

 neb električnosti nejeví a barvu nemění. 



Podivuhodný úkaz proměňováni barvy kožní nestojí však osamotnélý v živočiš- 

 slvu, nalézá se totiž i u některých hlavonožců, u sepie, loliga, osminožky a sepioly, kteří 

 všichni velmi rychle barvu povrchu svého mění. Též zde jest slažilelnost barvonosných 

 buněk příčinou toho úkazu. Rozšiřují-li se buňky barvonosné, a rozleje-li se hnědé 

 barvivo jejich po všech výběžkách buňkových, tedy kůže zvířete temně hnědou dostává 

 barvu, která v tom poměru se tratí, v kterém stahující se zase buňky barvonosné bar- 

 vivo z výběžku do středu svéh^o shánějí. 



Šatnice miřat obrněnýcli. 



V oddělení tomto nalézáme oděvy rozmanitých zvířat z rozličných tříd živočišstva. 

 Zde pevné štíty pásovců (Dasypus), ssavců z lesů amerikánských, z rohovíte látky vy- 

 tvořené, krásně a vkusně vyrývané, a celé skoro tělo zvířete v spůsobu pevných pasů 

 objímající. Vedle těchto uloženy jsou kostěné desky krokodilů, neproniknutelné brnění 

 kolem strašných těchto ještěrek tvořící. Velmi znamenité jsou štíty želv, nebof nejsou 

 nic jiného nežli kostra zvířete samého. An totiž obratle a žebra do šířky se rozpro- 

 stírají, až těsně k sobě přiléhají, utvořuje se štít hořejší čili hřbetní rovněž jako štít 

 zpodní rozšířená kost hrudni jest. Kostěné slity tyto pokryly jsou rohovitou pokožkou 

 tak náramně tlustou a silnou (želvina, Schildpatt^ že soustružníci ke skvostným výrob- 

 kům ji upotřebují. Také šupiny některých ryb lak velice se rozšiřuji a kostnatí, že 

 v desky a štíty proměněny pevné kolem nich brnění tvoří. 



V jiné síni oddělení tohoto nalézáme nepřehledné množství malých štítů a pan- 

 céřů, krunýřů a celých brněni, náležejících zvířatům menším, a vyznamenávajících se 

 zvláště krásou kovového lesku. Jsou zde krunýře černé a šedé, jakoby z hrubého že- 

 leza byly ukovány, zde zase z krásně modře a zeleně kalené oceli, zde malá brněni 

 třpytící se leskem zlata a stříbra, a tamto množství Jiných ve všech barvách duhových 

 se lesknoucí, jakoby z drahých kamenů složena byla. Jest to šatnice hmyzu. Krunýře 

 tyto zastupují místo kostry jako u želv, nejsou však ani z kosti ani z rohoviny vyro- 

 beny, nýbrž ze zvláštní látky, chytin zvané, která k rohovině nejpodobnější jest, v žira- 

 vinách ale se nerozpouští jako tato. 



Jsou pak krunýře hmyzu takto složeny : Vrstva zevnitřní čili pokožka je velmi 

 tenká, hladká blána, obyčejně bezbarvá a průhledná. Pod ní leží vrstva druhá čili 

 Střední, vrstva to slizna, měkká, v níž uloženo jest barvivo. Vrstva nejzpodnějši jest 

 nejmohutnější a skládá se z tenkých, pevných, průhledných sloupků, souběžné vedle 

 sebe stojících. Krásný kovový lesk některých brouků má příčinu svou v kříženi se 

 světla mezi tenounkými hladkými šupinkami nebo předrobounkými rýhami anebo pod 

 pokožkou. 



V poslední síni zvírat obrněných nalézáme uložené krunýře korejšů, zvířat to 



