224 



Šance). Vápence tylo, oddělené v nezřetelné vrstvy, obyťSejně v značnější mocnosti, 

 zavírají velmi četné, dokonale zachované skameněliny, jejichž skořápky neutrpěly nejmenší 

 změny ani otřeni, a všechny tvary různí se od těch, které se nacházejí v bílých vápen- 

 cích a slínech ; vystupují tu hlavně Ammomtes Herveyi, Murchisoni, Nautilus sinualus : 

 z čelných dvojskořepných označuje tu sloj Pholadomya Murchisoni, Lima gihbosa, gi- 

 gantea, proboscidea, lAmea duplicata, Pecten lens, fibrosus, a z brachiopodův Rhynchonella 

 concinna, mrians, Terebratula perovalis, lagenalis, zvláště pak T. Kleinii (T. globata). 



Oddíl čtvrtý obsahuje slepence č. konglomeráty a pískovce drobnozrnité. Přibírá- 

 ním značnějších zrn písku mění se zponenáhla žluté vápence v slepenec, zavírající velmi 

 četné skořápky mušlí, nerozdílné od obsažených ve vápenci; vrstva ta, asi 3 — 4 stopy 

 mocná, přechází v pískovec čili vlastně pohyblivý písek, nezavírající v sobě sledů organických. 

 Dvoje toto uložení objevuje se jen u zpodu úbočí dolin a roklí, nejpěkněji vyvinuté 

 viděl jsem je v dolině Orleji při Šance, kde žlutý vápenec, slepenec, pískovec a sypký 

 písek na sobě leží; vápenec pak v Oslrovci, Bačině, Frywaldě, v Brodlách, na hoře 

 Ponetlici pod Křešovicemi. U Poreby strmí skály pískovce poněkud značnější. V dolině 

 Orleji viděti jest skály, na kterých leží vápence, slepence a sypký písek hnědého oddílu 

 Jury ; jsou to červené porfyry a něco dále šedé lupky, náležející dle vší podobnosti 

 k útvaru uhelnému. Něco dále na východ od Sanky pod horami, náležejícími do útvaru 

 triasového, objevují se tenké vrstvy, 2 — 6 stop mocné letavých pískův, při stavení že- 

 lezné dráhy odkryté ; náležejí témuž útvaru a vyznamenávají se pěkně vyvinutou Faunou, 

 jak do rozličnosti rodův tak i jednotlivých kusův velmi bohatou. Zdá se, že jsou tu 

 dvě vrstvy, z nichž vyšší zavírá v sobě částky vodnatého kysličníku železa, něco větší 

 nežli maková zrnka, zpodní zase skládá se z červených a blankytných slínů. Prvnější 

 sloj v četných úlomcích nalézá se u Filipovic a Čajovic, značněji rozvinuje se ještě u 

 Balína, pak u Pomořan blíž Olkuše; slínová sloj poznává se potud toliko mezi Balínem 

 a Lušovicemi. Jest k víře podobno, že na posledním tom místě byla zátoka s výmin- 

 kami velmi příznivými pro vyvinutí se zvířat mořských, a z toho pochází ta neobyčejně 

 velká rozmanitost skamenělin výborně zachovaných. Hlavnonožců dvojskořepných, bra- 

 chiopodův a býložilců nachází se zde poměrně málo, výminku činí toliko BelemnUes 

 semihaslatus, depressus Quenstedt; ve všech dobách žití objevují se mezi Ammonity A. 

 relicus, lunula a compressus (JMenst.; radians, compressus, opaUnus a tripltcatus Reineeke, 

 discus, complanatus Quenst. ; z gasteropodův ukazují se dosti často Chemnitzia Norma- 

 niana ďOrbigny, z bezhlavců jsou velmi čelné Pholadomya jmenovitě Murchisoni, Prótei, 

 securiformis ďOrb., parcicosta Agassiz, Irapeztcosta ďOrb., trapezoides Ag., Trigonia denti- 

 culala Ag., tuberculaía Ag., Lima virdunensis Buvignier, Pecten Beaum^>ntinus Buv., am- 

 sopleura Buv. ; z brachiopodův zase Hemiihyris spinosa, Rhynchonella varians, Terebra- 

 tula resupinata, z mechovek Diastopora Normaniana .ďOrb., Alecto intermedia ďOrb., 

 Disaster avellana, Discoidea depressa, z býložilcův Montlivalíia caryophyllata ďOrb., 

 Polytrema pyriformis ďOrb., Monticupulipora globosa ďOrb., pisiUiformis ďOrb., lage- 

 naria ďOrb., Hippalimus cymosus, Stellispongia robula ďOrb. 



Uzavírajíce ze skamenělin i z neroslopisných znakův oolitův těchto a slínů, shle- 

 dáváme největší podobnost vrstvy této k zpodnímu odděleni útvaru jurového , totiž 

 k oolitu železnalému (Oolilhe inferieure, Eisenoolilh). Oolity úplně podobné k Balínským 

 a Pomořanským nacházejí se u Caenu ve Francii. 



V okolí Křešovic tři míle od Krakova ztrácí se útvar jurový a vpouští se jen 



