227 



Ůlvar křídový. Na mnohých tnfsteoh jest vápenec houbový, před lim pospaný, 

 pokryl svrchními oddíly litvarii křidovóho ; v neobyčejné rozsiihlosli jest vyvinut na půl- 

 noc od Krakova. Zdá se, ie pokrýval útvar křídový druhdy celé pásmo vápence houbového 

 bez přetržení, pozdřjSínfii proměnami povrcha zemskt-ho zůstaly pak k jihu jen jednotlivé 

 ostrovy jeho. V útvarn křídovém dají se zde tří pásma, jak nerostopisně tak i dle skame- 

 nčlin rozeznali; váechna pak pásma náležejí do hořejšího oddílu, nazvaného opuka. 



Zpodru oddíl opuky obsahuje jasnošedé vápence se skořápkami muřlí nepříliš 

 fetnými; barva té opuky jest Šedobílá, pohled má zrnily a drsnatý, oddilúo vrstev není 

 vidéti. Usazenina ta zdá se býti mfstni, neb poznal jsem ji toliko u vsi Mínohy nedaleko 

 méstei!ka Skály a Ojcova, kde pokrývá vápenec houbový. Zavírá v sobě zvláátč skořápky 

 mékkýifl, z hlavonožců však nemnoho rodův a jednotlivcův, jako Belentnilella mucronala, 

 »iibceatrico»a, nejvíce ale z bczhlavců, a z těch jsou nejobecnější Avicula lineala. Lima 

 Hoperi, Inoceramus annulaíus, Perlen miscellus, hisptdus, Junira Dutempelli (quinque- 

 cosliita\ Oslrea resicularis, liippopodiiim, proteus; z brachiopodův jsou obecné Rhyncho- 

 nella pisum, TerebreUnIa curnca ; hvězdýší jsou obyčejní vzácní, leč vyskytuji se četné 

 rody, jako Ananchiles oralm, Micraster cor testudinarium, Cidaris vesicularis, ornalus, 

 Asterias quinqueloba, Ceriopora nuciformis ,■ z býložilců velmi obecná jest Turbinella 

 centralis, z oddílu hub Ocetlaria Decheni a Cosrinopora Murchisoni. 



Střední oddíl obsahuje opuku se šedým rohovcem. Pásmo to znamenitě rozšířené 

 tvoří často vysoké stěny a převládá zvláště na jižní straně tohoto lilvaru, Vystupuje 

 jmenovitě v okolí Minohy, u Vysoce, Přibyslavic, Ivanovic, v okolí Krakova u Bíbic, 

 Vítkovic a v průřezech železné dráhy mezi Záběrovém a Krakovem; jednotlivé ostrovy 

 jsou na Křemionkách, u Podgoře na cestě k Voli Duchacké a v Skotníkách. Ve vrst- 

 vách více nebo méně mocných vylučuje se ze slinu v podobě spleštilých konli šedý 

 rohový křemenec, proměriujíci se výminečnč v hnědý křemenec. Někdy převládá šedý 

 křemenec v takové míře, že slínové části jen oddělují ty koule neb vyplňují prázdné 

 mezi nimi prostory. Opuka dělí se ve vrstvy několik palců silné. Skameněliny jsou 

 v tomto usazení velmi četné; mezi nimi jest nejobecnější Ananchiteg oratus ii Micraster 

 cor Usludinarium, jmenovitě první druh nalézá se po tisíci kusech ; vzácněj.ší jest Anan- 

 chiles slrialtis a nový druh, jejž nazývám pyramídalig, taktéž i Holaster oralis. Na 

 skořápkách mořských ježkův sedí rozličné drnhy mechovek fBryozoa), jako Aulopora 

 ratnona, Escltarina radiála. Mořských hub vyskytuje se též mnoho, jako pěkný druh 

 Coelophychium agaricoides. pak Cupulosponffía subpezíia, Amnrpliosponyia vapiialum, 

 OceUaria Decheni, Coscínoporti Murc/iísoni ; hiavonožci nalézají se v čelných rodech ale 

 ve sporých jednotlivcích, jako BaculUes anccps, Hamites roliiudus, Ammonítes peramplut, 

 Collae; vlastni tomuto usazení jsou rozličné druhy z třídy bczhlavcův, jako Inoceramus 

 OHnulatus, Brogniartií, Cutderí, Pecten membranaceus, Nílsoni, Oslrea tesícularis. 



Svrchní oddíl obsahuje opuku bez rohovce. Jest to čistá opuka, bílá nebo žlutavé 

 bílá bez panující přimíáeniny, s lomem zemitým, někdy mívá žluté plameny od vodnatého 

 kysličníku železnatého. Pásmo to značně se rozvinuje na půlnoc od Minohy a velkou 

 íanjímá prostoru u Minohy, Ivanovic, Petčisek, na východě u Obichova atd. Čistá opuka 

 děli se obyčejně v značnější vrstvy 2—4 stopy silné. V Petčískách jsou do 150 stop 

 hluboké rokle, obsahující pouze toto pásmo. Potud nepoznali jsme důkladně skame- 

 něliny tohoto uložení, jsou však rozličné od předešlých, jako Hamiles simple.c. Turrililes 

 Scheuieriauus, Ammonítes peramplut, Inoceramus Crtpsii , Nucula pcctinala , slrialula, 



