331 



Pejris hor Karpatských. 



0(1 jižních hranic popsaných usazenin Iřetiliomícb pnistiraji se hory Karpatskú 

 a vznáJeji se bezproslredně k vyšším hřbetům. Ačiíoliv složení tohulu pásma není příliš 

 splelené, jeliiiož neiíelné obsahuje úlvary, nieméni' jest doitonalé poznání jejich velmi 

 nesnadné, aii jednotlivé usazeniny vyvinuly se v neobyčejné mohutnosti. Usazené skidy, 

 z nichž Karpaty se skládají, jsou pískovce útvaru křídového spolu s jeho vápenci, šedé 

 vápence a dolomity útvaru liasového a červené pískovce pod liascm spočívající, nezná- 

 niého věku ; nejvýše leží Iřelihorní dolomity nummulitové a pískovce, znamcnitč vyvinuté 

 na půlnoční straně Beskydův a Tater, taktéž ve Spiži, v Saryšské a Liptovské stolici, 

 konečně šedé jíly, pískovce miocenové a útvar hlíny. 



Zpodní oddíl útvaru křidovéhu"), počínaje u Nového .ličína v Moravě , lóhne se 

 co úzké pásmo pískovce Neokomského až k Věličce ; zdali vystupuje dále na východě, o 

 tom nemáme dostatečných důkazů. Některá ložiště toho pískovce mají zvláštní ráz nerosto- 

 pisný, výhradně jim vlastní. Jsou to zvláštní \rstvy šedého rohovce s utkvělými zrny písku; 

 tato skála dělí se obyčejně ve vrstvy 3—4 stopy silné, někdy léž v tenší, jež nepřetržené délí 

 od sebe vrstvičky šedých slinuv a jílův. U Bělska v lomech, kde se dobývá kámen na 

 silnice, viděti jest tyto spůsoby hornin zpodního oddílu útvaru křídového. Již při usa- 

 zení se vrchních části toho útvaru nastoupil v uložení jeho znamenitý převrat, vápenec 

 všechen propadl do hloubky a pískovce Neokomské vystoupily na povrch země a daly 

 bi'ehy mořím, pod kterými se Ivořilii opuka a křída. Svrchní oddíly útvaru křídového, 

 opuku a křídu nelze tedy nikde ani v Karpatech, ani v jižních Uhřích nalézti. Zdá 

 se. že pobřeží utvořené z pískovcův Neokomských bránilo usazeninám zpodního (eoce- 

 nového) útvaru třctihorniho, vniknouti na severní stranu Karpat, jako zabraňovalo roz- 

 šíření opuky na jižní stranu těch hor; proto není na půlnoci od Karpat, v Rusku, 

 Polsce, v severních Němcích ani stopy vrstev eoceuových. 



Podobá se k pravdě, že pevná část vápenců houbových s pokrývající je opukou 

 musila se na novo jiovznésii. když pískovce Neokomské vyzdviženy byly. Tehdy zničily 

 neobyčejně silné proudy \elkou část měkké opuky a rozdělily souvislé pi-edtím vrstvy 

 její, ležící na houbovém vápenci, v jednotlivé nesouvislé ostrovy. Takové ostrovy jsou 

 na vysočině Křeménkách, na ccslě od kostelíčka v Podgóře k visce Vole Duchacké, ješlě 

 menší ostrov opuky u paty vápence houbového, sotva 100 stop v průměru, jest v Skot- 

 nikách u Týnce, jiný u Smrduté (Snnerdzacej) pod Bělanami nedaleko Krakova; něco 

 dále na půlnoc od Krakova opuka již tvoií velmi dlouhá pásma, jak to viděti v průře- 

 zech železnice vedoucí z Krakova do Křešovic, lak před Rzaskou u Záběrová a u Budavy. 



U Školníků nalezeny byly v opuce na takovém ostrově čelné skamenčliny, jako 

 Ceriopora nuciformis, Bclcmnitella nuicronala. Nesmírné zničení musilo tedy zde místo 

 míli, o jehož mocnosti a dávností svědčí ta okolnost, že z rozkotaných usazenin nikde 

 není nejmenšího sledu v usazeninách třetihorních, po nich vytvořených. V době, když 

 se velké uložení hlíny usazovalo, musila se všechna před tím vyvýšená půda opět sní- 

 žili, vyjmouc některé sporé místnosti, a vápence houbové; opuka, pískovec Neokomský 



•) Útvar klidový délí se ve čtyry oddíly: 1) v oildil Neokomský, tak pojmenovaný podle mésta Neoco- 

 mum (Ncufeliatol) ve Švýgaiíeh; i) v oddíl nazvaný Galt : 3) y oddíl Turooský podle fianc. krt^iny 

 lil Tourainc ; 4) v oddíl Senonský podle franc. krajiny Ic Sens. V Čechách objevuje se jen oddíl 

 Tuionský a Senonský co kvádrový pískovec a opoka. Pozn. redakce 



