259 



Juště túhož měsíce nastoupili direkturové od stavů k lumu zvolení na reforinaci konsistore, 

 a nedlouho na to přikročeno také k reformací akademie, kteráž měla se nyní stati hlavní 

 podporou uíení a víry evangelické v cechách. 



Zalužiinský náš podal hned dne 20. srpna stavům pod obojí proces íili návrh, 

 dle kterého by učení Pražské mělo obnoveno býti, o kterémžto návrhu byl již delší čas 

 pilně pracoval"). Professorové akademie Karlovy podali tolikéž návrh strany obnoveni 

 tohoto; obávali se lotiž, aby Zalužanský , chtěje se Jim snad vymstíti za to, že jej že- 

 natého nechtěli mezi sebou trpěti, lecčehož nenapsal , co by bylo na ujmu a zkrácení 

 starobylých práv a výsad jejich. Direktorové nařídili na to dne 12. zái-i r. A)09 čtyry 

 komissaře : totiž nažeho Zaluianské/io. doktora Adama Ilubra s Rizmpachu a dva bývalé 

 bukaláí°e, totiž Vdciaca Colidiusa z Duubraviian a Petra Macera i Letujíc, vloživše na 

 ně, aby společně s koUegiaty a professory přehlédli všeliké privilegie a nadání akademie 

 Karlovy, aby sepsali pííjmy její a všcchněch kollejí a podali zprávu o lom a dobré své 

 zdání o návrzích Zalužanského i professorů k obnovení akademie se vztahujících. 



Ku práci léto přikročili komissaři jmenovaní ihned dne i4. září 1609 , vloživše 

 jednu část její, a to nejnudnější a snad nejobtížnější, toliž přehlížení a popisování všech 

 privilegií a příjmů akademie a kollejí s ní spojených na jediného toliko Zalužanského, 

 který se v ni ihned uvázal a přehlidiiuv i spořádav všeliké majestáty, privilegie, výsady, 

 a nadání akademie a kollejí při ní zřízených, sepsal o tom všem obšírný rejstřík v jazyku 

 českém, jejž komissí pi'edIožil °'). Avšak i co se týče návrhu o reformaci akademie 

 samé, byl Zalužanský tolikéž nejčinnějším mezi údy komisse. Nelíbila se však takováto 

 činnost a horlivost Zalužanského mistrům učení Karlova , kteří sobě hned při prvních 

 jednáních na něj stěžovali strany jeho chování se při komissi, kterak jim odpuštění dával, 

 na ně broukal a sobě tak počínal, jakoby akademie jemu v possessi uvedena byla. Jak 

 dalece stížnosti tylo byly skutečně podstatné, tomu ne lěžko vyrozuměli, ješto z řečí, 

 kteréž Zalužanský v shromáždění defensorů a direktorů konsistoře a akademie činil a 

 z toho, co o té věci psal a tiskem vydal, zřejmě vychází , že mu ničehož tak na srdci 

 neleželo, jako vyzdvižení a rozkvět akademie Karlovy , čehož mělo-li se dosíci , potřebí 

 bylo, aby neřesti a neřády, v něž byla akademia a koUej Karlova v poslední době upadla, 

 předkem a nejprve se odstranily. 



Navrhoval a usiloval Zalužanský nyní zvláště o to , aby uveden byl řád v před- 

 náškách na fakultě filosofické, tak aby se rok co rok vyučovalo týmž předmětům spů- 

 sobem předepsaným a aby se věnovalo více času cvičením nežli přednáškám, taktéž aby 

 profcssoři nebyli povoláváni výhradně toliko od tovaryšstva kolleje Karlovy. Že zvláště 

 loto poslední žádání a přání Zalužanského nebylo naskrz nepodstatné , tomu snadno 

 vyrozuměti, uváží-li se, že tovaryšstvo řečené za příčinou bezženslví a společného, žádným 

 přísným pravidlem ani kázní nevázaného živobytí v posledním čase tak hluboce kleslo 

 až vůbec o něm povést šla, že se v něm cice pije neili píše, a že, nazývajíc se sice 

 contubernium, v skulku jest toliko combibernium"^). Mistři a kollegiati stavěli se ovšem 

 na odpor všelikým návrhům a žádosteuj Zalužanského, tvrdíce, že by takovými novotami 

 professorové z jiných akademií i studující mohli býti odstrašeni a že žádná akademie 



") Čbs. Mus. 1847 I. str. 307 a iiúsl. W. W. Tomek 's Gcschichtc der Pi-ager Univers, str. 212 a nísl. 



") Balí). Boh. docla I. str. 43 a násl. 



") Cas. mus. 1847 II. str. 529. Tunick'5 Gcscliictitc der Tragpr Uiiivci-sitat I. c. 



