286 



hessenský loket má 24" jejich, tedy 600 millimetrň , jest tedy tak velký jako loket 

 badenský. V Holandsku (v Amsterodame) učinili oběma stranám zadost. Přijali fran- 

 couzskou míru, ponechali jí vlak stará národní pojmenováni. Tak jest holandská míle 

 rovna kilom., hol. prut jest jeden dekametr, loket jejich jest jeden metr, palma jest de- 

 cimetr, palec se vyrovnává centimetru a čárka millimetru. Podobně se má věc v Belgi' 

 a v Řecku. Také v rakouském Vlašsku jest míra metrická již od francouzské vlády 

 v těchto zemích (1803) zavedena a také od vlády rakouské až do dneška za zákonní 

 uznána, s tím toliko rozdílem, že na spfisob měr holandských dřívější národní pojmeno- 

 vání podržela. 



Největšího a nejsnadnějšího rozšíření nalezla metrická míra u krejcú, poněvadž 

 Pářu, ono velmi bohaté a nevyčerpatelné zřídlo všech mod, téměř veškeré moderní krej- 

 čovstvo metrickou mírou ustanovenými módními vzory zásobuje. 



O pUsnich spůsobujicíck nemoci ve zvířatech. 



Jako u nemocných rostlin vyskytují se také u některých nemocných zvířat na ji- 

 stých částech těla plísně, jejichž vyvinutí nezříJka smrt ztířete za následek má. Uvedeme 

 zde některé z pozorovaných případů. 



Na utopených hlemejždích, pavoucích, mouchách a jiném hmyzu, jakož i na mrt- 

 vých žábách a mlocích objeví se někdy plíseň (Achlya prolifera), která se pohyblivými 

 výtrusy rozmnožuje a pi*ý nakažlivá jest, tak že jí slabší žáby a raloci podléhají ; taktéž 

 zamezuje vyvinutí rybích jiker. 



Rozmanité plísně objevují se na mrtvých housenkách, pupách a na dokonalém 

 hmyzu, zvláště na hmyzu v zemi zahrabaném; z tvarň sem náležejících patří Isarie a Stilba 

 k pravým plísním, Sphaerie ale (Cordiceps, Kentrosporium) k jádrovým honbám, kterésvým 

 podhoubím (Mycelium) tělo hmyzu vyplňuji, až plodonosná část co kyjovité těleso ze šíje 

 vyráží. U našich druhů jest toto těleso asi 1" dlouhé (Sphaeria militaris), kdežto u čín- 

 ského druhu (S. sinensis), pod jménem Hiaó-tsao-ton-šong co lék váženého, délku 2", 

 a u novoselandského jednoho druhu (S. Bobertsii) délku 6—8" dosahuje. Výjev tento 

 byl druhdy co podivuhodná proměna zvířete v rostlinu považován, načež se i uvedené 

 čínské jméno, jež housenkovou rostlinu znamená, vztahuje, jakož i jméno amerického druhu 

 (S. sobolifera), kterýž co vegetable fiy, mouche vegetante svým časem mnoho hluku v uče- 

 ném světě působil. Podle mínění Tulasue-a jsou Isarie jenom samčí jednotníci (.Sphaero- 

 gonia) cizopasných Sphaerií a vyvinují se bezpochyby v živém hmyzu, jejž konečně 

 usmrcují. 



Také na vyšších zvířatech, ba i na člověku pozorují se jednoduché plísně. Při 

 rozličných nemocech pokožky, vlasů a nehtů zdají se býti rozličné plísně (Achorion, Mi- 

 crosporon, Trichophyton atd.) příčinou nemoci ; jiný rod (Mycoderma, Oidium) nalézá se 

 na tak nazvaném prýmku v ústech ; v střevě objevují se vždy plísně (Sarcina, Torula). 

 Ve chřtánu ptáků vyvinou se někdy též plísně (Aspergillus), kteréž pak vždy smrt za ná- 

 sledek mají. 



Velikou důležitost nejenom pro vědu, nýbrž i pro průmysl jižní Evropy má plíseň 

 Botrytis Bassidna, která se v housence hedvábníka vyvinuje a v hedvábníckých krajinách 

 ohromnou škodu někdy působí. Jak od r. 1835 Bassi, Balsamo, Andouin a Montagne 

 ukázali, jest plíseň tato příčina zvláštní nemoci, Muscardine neb Calcino (zvápnaténi) na- 

 zvané, následkem kteréž housenky za několik dni stuhnou, vyschnou a bilýiu, k vápnu 

 podobným povlakem se potáhnou. V tuku housenek vyvine se podhoubí plísně a stráví 

 pak vnitřnosti ; teprva po smrti prorazí kůži a tvoří nesěislBé velmi malé výtrusy, které 

 zas na jiných housenkách tutéž nemoc spůsobuji. 



