289 



z ložÍBt£ tolio odváži se smirgl, poknd se kladivem iitlouci dá, na koních a velbloudech, 

 větší kusy ale, které se přemoci nedají, nechávají se v lomu ležeti. Smirgiové doly na 

 ostrove Naxos náležejí vládé řecké, která je již dávno Smyrnenskému kupci do nájmu dala. 

 Ten znal ze svého monopolu tak dobře těžiti, že cena jedné tůny zponenáhla na 300 zl. 

 stř. vystoupla. Od té doby však, co byl nalezen smirgl u Smyrny, klesla zase až na 100 zl. 

 stř. za tímu. Útraty převozu jsou nepatrné, poněvadž se na koráby jen co přítěž nakládá. 

 Mimo to vyskytuje se smirgl také v saském Rudohoři u Ochsenkopfu, zvláště pak 

 ve Spanélicb. 



Z odrůd smirglových, které do obchodu přicházejí, jest modravý z ostrova Naxos 

 nejčistější a nejlepší, španělský, magnetovou rudou a křemenem smíšený, nejobyčejnější. 

 Ostatně přichází všelicos do obchodu pod jménem smirgl, co z toho nerostu pranic neob- 

 .sahuje, n. p. sprostý granát, křemen se železnou rudou smíšený, železné strusky. 



Nesmím opominouti .spinelový nerost v okolí Ronsberka, jejž prof. Zippe pod jmé- 

 nem Hercinit nejdříve popsal a kteréhož se ve sklárnách Šumavských již delší čas místo smirglu 

 užívá. Nerost ten obsahuje v sobě ale kysličník hlinitý a železnatý , a náleží do stejno- 

 fvarné řady, která spinelem začíná a magnetovou rudou přestává. 



Podobný předmět obchodu, jako smirgl, jest tripl, jehož jméno nic jiného není, 

 nežli zkažené Tripoli (Terra tripolitana), jelikož nejdříve odtamtud do obchodu přicházel. 

 Druhdy byli nerostopisci toho mínění, že povstává z vápna, jelikož se vždy mezi 

 vápennými vrstvami nalézá. Lučebná zkouška však ukázala později, že obsahuje v sobě 

 hlavně křemen, něco kysličníku hlinitého a vodu. Prof. Ehrenberg z Berlína odkryl 

 v českém triplu veliké množství křemenných buněk drobounkých řas, tak že tedy vlastně 

 nic jiného není, nežli shluk nesmírného množství malých křemenných skamenělin. Jako 

 smirglu používá se triplu k leštění, zvláště kovů. V Cechách nalézá se na rozličných mí- 

 stech, taktéž v Moravě, v Saších, v Uhřích, na ostrově Korfu, u Tripoli. Často prodává 

 se vsak pod jménem triplu drobivá látka, která v české opuce, k. p. na Bílé Hoře u Prahy, 

 jest hojná a jen málo křemenu v sobě obsahuje. Ostatně leští se i touto látkou měkčí 

 kovy velmi pěkně. 



Pravidelnost rozsedlin skalních v okolí Praíském. 

 Na četných výletech, jež jsem letos v okolí Pražském konal, poznal jsem mezi jiný- 

 mi zajímavými úkazy , kteréž časem svým uveřejním , zvláštní pamětihodnou pravidelnost 

 nejenom v uložení vrstev břidličných , křemenných a vápenných útvaru silurského, jako 

 z dvou stran, totiž od severovýchodu k jihozápadu a od jihovýchodu k severozápadu řásnatě 

 shrnutých, nýbrž i zvláštni pravidelnost ve všech rozsedlinách a skulinách . kterými tyto 

 vrstvy prostoupeny jsou. 



Všude na břidlicích, zvláště starších v okolí Zbraslavském a Roztockém viděti tři 

 soustavy ploch, z nichž jedna náleží vrstvám a povstala střídavým ukládáním rozdílné 

 hmoty z moře, druhé ale povstaly stlačením usazených vrstev od podotknutých stran. 

 Plochy vrstevní míří od východního severovýchodu k západnímu jihozápadu, plochy .skulin 

 jsou s nimi dílem zái'ovné, dílem je přetínají kolmo. 



Úklon vrstevních ploch jest rozličný a řídi se dle vlnitého úklonu vrstev samých, 

 úklon skulin řídí se dle čáry , podle kteréž vrstvy vyzdviženy jsou , a sice tak, že u té 

 čáry stojí kolmo ; ale čím dále od ní, tím více se k obzoru kloní. Výklad tohoto úkazu 

 podá se sám sebou, přijmeme-li, že byly vrstvy dříve vodorovné a že potom tulmutim země 

 skrčeny a v řasy složeny byly ; čímž v kolmém průřezu vrstev paprskovitě se rozbíhající 

 skuliny následkem mechanického působení povstati musily. 



