291 



Naděje, jižní polovice Austrálie a mirné jižní Ameriky. Ale i tam jest jen málo druhů epi- 

 pliytních. Jinak jeví se život Orchidci v krajináph rovníkových. .Jako v krajinách mimo- 

 tropickýcli téměi- výhradné domovem j.sou Orchidey pozemské, nalézají ae naprou tomii 

 v krajinách tropických na své minimum uvedeny, a epiphyty vystupuji zde v celé sve 

 Vijnosti a v celé bohatosti své krásy co do podoby i barvy, v celé podivnosti a libovon- 

 nosti své. Nékteré z nich zdaji se býti odkázány na velmi obmezené místnosti, a mnohé 

 žiji jenom v jistých výších nad zemí na kmenech stromových. Málo druhň náleží zároveň 

 starému i novému svétu. 



Výléíek zlata v Uralu. 

 Roku 1&51Í, jak udává úřední ruský „Gornyj Žurnál," obnášel výtěžek zlata v celém 

 obvodu říše Ruské 1-183 pudu, 2 libry, 40 zolotnikii a 48 dolí. Pouze na Uralu vytdženo 

 bylo r. 18.52, jak vykaznjo „Kommerčeskaja Gazeta", 357'39C pudíi zlata. V prosincovém 

 sešitu Petrohradského časopisu „Manufaktiirnyja i gornozavodskija izvěstija" od r. 185.Ť 

 čteme, že v Ruších v první polovici minulélio roku z konmnich a soukromých dolů na 

 Uralu vytěženo zlata 208 pudů, 8 liber, 8(i zolotnikú a 3C dolí. Rok 18.Í2 byl bohatší 

 na uraUké zlato nežli předchůdcové jeho, vyrovná-Ii se ale druhá polovice roku iSó-í první 

 polovici, tedy ukáže se nový znamenitý postup u výnosnosti uralských zlatých dolů, což 

 jest věc důle/.itá a pozoru hodná. 



AuítA k docikni pěkných hroznů při zdech. 

 Pan Jan Konopas ze Suduméři u Mladé Boleslavi oznamuje nám v dopise, kterak, 

 jsa na návštěvě u jednoho z přátel svých, zpozoroval zvláštní úkaz na jedné révě, rostoucí 

 při zdi domu. Jedna její ratolest totiž přiléhala těsně na sklo okna a ku podivu všem 

 vyznamenávala so zvláštní bujností. Pupence její .se drive než na jiných ratolestech rozvi- 

 novaly, ona se dříve zelenala, dříve kvetla, ovoce její bylo rannější, větší a chutnější nežli 

 ovoce jiných ratolesti. Příčinu toho hledá pan Konopas vším právem ve větši palčivosti paprskii 

 .slunečních odrážejících se od skla, na něž ratolest přiléhala, a mini, že by se takového pro- 

 středku uměle použiti dalo, kde se réva při zdech pěstuje. Zej totiž mohla prý by se 

 pokrýti sklem, a toto snad k dovršení účinku slunečných paprsků zezpod černé obarviti, 

 jesto známo jest, že zed na černo obarvená velmi napomáhá zdíu-u rostlin při ní pěstova- 

 ných. Věc by -Stála za zkoušku. 



Zaneseni leklých ryb. 

 Nedávno objevilo se u pomoří Nového Brunsviku množství leklých ryb druhu vro- 

 bounft (Sygnathus anguineus), který v těchto mořích živý se nenalézá. Ryba tato jest do- 

 movem v mořích Veliké Britanie, sáhá však odtud daleko na jih , a byla až u Madeiry 

 viděna. O příčině lekání ryb u větším mno/stvi v moři a zanesení jich do vzdálených 

 krajin podává anglický časopis „Edinb. New Phil. Journal" zajímavou úvahu, kterou tuto 

 u výtahu podáváme. Ve zprávě o sopečném ostrově Hathamu , který r. 1831 nedaleko 

 pomoří sicilského nad moře vyzdvižen byl, nalézá se udání, že den před vyzdvižením ostrova 

 Aidéti bylo množství leklých ryb v moři plovoucích. Jest pochopilelno, že činnost sopeční 

 protrhující dno mořské . jakkoliv skrytě před očima lidskýma, musí býti záhubná životu 

 zvířocímu. A však prostora účinkům této síly podléhající nemusí vždy býti velmi rozsáhlá, 

 ano záhubné tyto účinky mohou se někdy obmezovati pouze na několik druhů, ba třeba 

 jenom na jediný druh. Že takové podmořské sopky byly příčinou zahynuti těc!; druhů, 

 z jakých se skládají mnohá ložiska skamcnělých ryb, velice podobá se ku pravdě ; z toho 

 však ještě nenásleduje, že jejich zahynutí muselo se státi v blízkém sousedství těch míst, 

 kde se taková ložiska nyní nalézají. Spiše byly tyto zahynulé druhy ryb mořskými proudy 



