296 



činili zkoušky se syřištěm. Pohříchu nestalo se to pokud vím (pro netečnost slovanskou ?), 

 čehož litovati jest, nebof bylo by to bývalo ku prospéchu obecenstva a ke cti vlasti naší. 

 Tak opět něco promeškáno na ujmu slovanskému jménu. J. p. 



Schůzky odbora přirodnického ninsea království Českého. 



Dne 29. máje přednášel pan J. Sax o poměrech květu k celé jednotlivé rostlině 

 s ohledem na velikost a na množství květu. V příkladech vysvětlil tyto poměry zvláště na 

 rostlinách lilijovitých. Obsah tohoto přednášení nalézá se z většího dílu v článku o lili- 

 jich. — Pan Jan Krejčí podal pak zprávu o znamenitém díle Davidsona o brachiopodách, 

 panem Suessem ve Vídni vzdělaném ; potom podal zprávu o výpravě Dr. Vogla ve vnitřní 

 Africe a o nových výpravách v jiných dílech světa. 



Dne 19. června podal pan kustos Ant. Fryč zprávu o své výpravě do Dalmácie, 

 na které pro sbírky našeho Musea četných a krásných předmětů zvláště mořských zvířat 

 a skamenělých ryb zjednal, jež také předložil. Popis té cesty podá pan kustos v příštím 

 čísle Živy. — Pan Jan Krejčí oznámil na to , že pan prof. Kořistka měření výšek okolí 

 Praž.ského šťastně dokončil. Společnost vyslovila panu prof. Kořistkovi zvláštní díky za 



obětovnou činnost jeho, a uznala výborný spůsob, jímž práci tuto vyvedl. 



Dne n . července četl pan prof. Purkyně : o dýchání s ohledem na lučebnou jeho 



povahu, což v tomto čísle Živy obsaženo jest, a odročil na to schůzky až k měsíci říjnu po 



školních prázdninách. 



Redakce Živy obdržela následující písemní dotaz, jejž tu i s odpovědi 

 svou uveřejňuje. 



Slavná redakce ! 



Procházeje se dne 4. července b. r. po poli našeho hájenství zpozoroval jsem k své- 

 mu podivení, že můj oděv jakousi pryskyřicí potřísněn jest. Kdybych byl v lese něco po- 

 dobného na šatu svém zpozoroval, nebylo by mi to nápadné bývalo ; an bych se byl do- 

 mníval, že to pryskyřice sosnová neb smrková, která se za horkých dnů hojně z řečených 

 stromů prýští. Nebyv však toho dne ještě v lese, byla mi věc ta dosti divná a vzbudila 

 mou pozornost. I nepátral jsem dlouho po příčině věci té a nalezl jsem na klasech žitných, 

 okolo nichž jsem byl chodil, celé kapky této pryskyřicovité látky zavěšené. Byly barvy 

 přižloutlé, skoro průhledné, jako pryskyřice lepkavé a chuti sladké, jakoby to med byl. 

 "Vyptával jsem se sousedních rolníků, zdaž věc tu kdy zpozorovali a co by to asi bylo, a 

 dostal jsem za odpověd, že prý to „mana padala." Ze by cosi podobného padati mohlo, 

 nezdá se mi ovšem ku pravdě podobno, neb jsem na jiných rostlinách, ba ani na jiném 

 obilí látku tu nalézti nemohl, toliko na žitě. Klasy ojedinělých stébel žitných, jež po- 

 různu mezi pšenicí stály, byly látkou tou nejvíce skropeny, kdežto jsem na klasech pšenič- 

 ných ani nejmenší poskvrny nenalezl. Měl jsem úmysl, slavné redakcí několik takových 

 klasů zaslati, ohlédaje se však po takových dne 6. t. m., nemohl jsem jich více nalézti. 

 Přičítám náhlé zmizení úkazu tohoto silnfmu dešti, jenž se v noci mezi ř>. a 6. t. m. spustil. 

 Přesvědčiv se z mnohostranného doptávání, že příčina a následky výjevu toho na 

 venku neznámé jsou, osměluji se slavnou redakcí žádati, by vysvětliti ráčila, zdaž výjev 

 ten v chorobě žitných klasů neb snad v působení nějakého hmyzu svou příčinu má, a obe- 

 censtvo, možná-li, v časopise svém na výjev ten upozornila. Snad se někdo vynajde, 

 kdo věc tu též pozorovaal a bližší zprávy o ní podati může. 

 Se víí úctou 



Vilém Vetter, 

 lesní adjunkt v Cholupicích. 



Odpověd redakce. 



Výjev zde popsaný pozoruje se časem nejenom na žitě, nýbrž na mnohých jiných 

 travnatých rostlinách. Příčina jeho zdá se býti příliš suché a teplé počasí, po němž násle- 

 duje ochlazení bez deště. Nedozrálá zrna, v nichž látky cukrovité ještě převládají, vypo- 

 cují zároveň s parou část těchto látek, kteréž pak v sražené páře v podobě kapek se spa- 

 třují. Že se na pšeničných klasech podobná látka nepozorovala, dá se tím vysvětliti, že 

 pšenice, v tom čase méně dospělá nežli žito, tyto látky ještě vypocovati nemůže. Ostatně 

 jest tento úsudek jen všeobecný ; redakce nemůže o popsaném výjevu podrobněji se vyjá- 

 dřiti, jelikož vyloučenou látku neviděla. 



Tiskem Bedřicha Rohlíčka v arcibiskupském Semináři v Praze 1856. 



