310 



jineno loto v dávnovžkosli vyšlo. Cliaradže loží 320', Dakel 170', Farafra 103' a Balierie 

 109' nad mořem — všecky berou asi zpodtii vodu z Nilu. a již staří dobývávali jí arté- 

 skými studněmi mnolio set slřevícíi hlubokými. Mehmet Ali dal je opravit a prýštící se 

 voda vyvrhla i ryby, které hlavni inžinýr evropský svým hostům ustrojil. Prameny ty 

 bývají nékdy teplé až 38" C. a sirné, nejvíce však sladké a stejnoteplé s půdou okolní 

 — 18 20" C, což již u starých zavdalo piíčinu k povídce o pramenu Ammonském, 

 v noci teplém, ve dne studeném, 1. proti povětří. Že sníh a mráz zvláště bliž moře 

 neřídké, známo bude, jakož i že přírodní poměry v celku západoseverní částce se po. 

 dobaji. Oase ty, již u starých pro bohaté palmové a ovocní lesy slavné, zvláště pro 

 fíky a marhany, pod nimiž se indych vedle mořeny chová, lidskou nedbou a návalem 

 písku ze Sahary velice utrpěly, lim více, an i Beduínové každý kořínek neb bylinku 

 v okolní pouští spasou neb spálí, tak že se drnem pokrývati nemůže. 



Bohužel, že celou jihovýchodní část co neznámou pominouti musíme — solvy že 

 jihozápadní lépe známe. Dříve musíme však krátce nastínit, co je hranice jižní Sahary 

 čili Sudan, nebof panující o tom náhledy jsou jak rozmanité, tak nepravé — arci že 

 popis té krajiny sobě na jindy necháváme. 



Sudan (jméno to obmezují tuzemci na malou krajinku ve středu) nazývají Turci 

 a Evropané krajinu černochů, jižně od Sahary co step trávnitá — savanna — od Nilu 

 až k Senegalu a horám vnilroafrickým se prostírající. Rovina ta nesmírná, alluviální 

 a diluviální, má prostřední výšku asi 1000 — 1500' (Charlum u Nilu 1353', Kiirdofan 

 1800-2000' (dle Russeggra), jezero Čadské 1400', Kuká 900' (dle Vogla), Bakel, tvrz 

 při Senegalu, 156' nad mořem). Kryta jest nejvíce nepřehlednými travinami bambuso- 

 vitými, v letě (souši) oschlými, z nichž vynikají jen jednotlivé lesy mimos, fíků, bao- 

 babů, lamarindů, dumové a delebové palmy (Cucifera i Lalandie) atd. Tropické deště 

 zde padající dávají vznik hojným řekám, které bud do Nilu a Senegalu padají, bud na 

 hranicích Sahary, zde nad Sudan vyšší, limany tvoH, z nichž největší jezerem Cadským 

 slove, menší ve Vadai, Darfuru, Borgu a Kordofanu hojné jsou. Po těchto stepech, 

 v těch velkých límanech udržuje se velké množství riejkolossálnějších ssavců na světě — 

 největší bylinožrouti, slon, hrocii, nosorožec, žiraf, zebra, sajhy, phascochoerus (aethiop- 

 ské prase) v nesčíslných stádech, vedle lva i množství jiných šelem živících. Sem do- 

 létají nejzáze naši stěhovací ptáci, čápi, vlašfovky atd., a scházejí se s madagaskarskými 

 a indickými druhy hadožravý sekretář ^^ (Gymnogeranus serpentarius, Nectarinie a pa- 

 pouškové) vedle výhradně zdejších druhů, tak že o pestrobarevném lesku divotvorného 

 zdejšího ptactva sotvy lze mít pomyšlení; jakož neméně o bujnosti amphibií — od sá- 

 hodlouhých Pythonů (hadů) až k nesčíslným krokodilům, v 18' vysokém rokytí (Pa- 

 pyrus anliquorum, od Nilu až k Sáry rozšířeném atd.) mezi lekníny a mimosami číha- 

 jícím. Odsud vycházejí nesčíslná stáda kobylek na sever a západ, jako z velkého oulu. 

 Oulům podobné kulaté boudy černochů (tokuly) z rokytí v trnité ohradě prozrazují blíz- 

 kost polí posetých durrou, indychem, bavlnou, boby a rýží. Požehnaná země ta ničehož 

 nepotřebuje než soli ze Sahary, a kdo té má dost k jídlu, ten slove boháčem — jako 

 Oven v Jihoafrice slyšel boháčů spílat tomu, kdo má dosl cibulí. Co kontrast jedno- 

 tvárního obrazu ukazují se sem tam jednotlivé kupy a pohoří žuly, ruly, svoru, chlo- 

 rilovce, často zlatonosné atd., 2— 3(K)0' nad mořem, v nejrozmanitějších tvarech, tak že 

 se brzy co staré hrady, brzy, když fala morgana z okolní stepi moře kouzlí, uo ostrovy 



