314 



rozmělněné a vápennou hmolou slepené zelenokamenné horniny, v níž se nezřídka, jako 

 n. p. okolo Zdic, vápno v malých šlípatelných peckách vyloučilo a kteráž někdy i ska- 

 meněliiiy obsahuje. 



Na néklerých místech přechází zelenokamen v červenou neb hnědou železnou rudu, 

 jako u Nové Vsi blíž sv. Prokopa, u Járova, Zdic a 1. d. 



Podoba skal a vrchů zelenokamcnných upomíná nápodobu jiných plutonských hor 

 nin ; skály jsou holé, příkré, vrchy kamenité, neúrodné, přiokrouhlé a hrubými bal- 

 vany poseié. 



Pozorujeme-li bedlivě poměry zelenokamenu v léto části Čech, vidime-li, jak skály- 

 jim nejbližší kolmo zdviženy a překoceny jsou, a povážíme-li, že Pyroxen a hlinec i v ji- 

 ných plutonských horninách se vyskytují, přiznáme se též k domněnce oněch, kteří tvrdí, 

 že zelenokamen tento co hmota ohněrodá po usazení zpodních silurských břidlic a kře- 

 menů a prvních vrstev oddílu hořejšího z lůna země vyvřel a že tento výstup něko- 

 likráte opakovali se musil , jelikož se usazené vrstvy graplolilhové se zelenokamenem 

 několikráte střídají. Není pochybnosti, že část horniny tak vy vřelé ihned působením 

 vody rozemleta a zase vrslevně usazena byla, neb původ vrstevnatých zelenokamenu nedá 

 se jinak pochopili. 



Velmi pamělihodno jest, že zelenokamen nikde nad jistou výšku vápenného pásma 

 E se nevyzdiihuje, což by nemohlo býti, kdyby teprva po usazení všech vápenných vrstev 

 byl ze země vystoupil. Převraty v pásmu E, totiž zdvižení a překocení vrstev usazených 

 nevztahují se v skutku dále nežli k černým břidlicím graptolilhovým, k prvním vrstvám 

 vápenným a k vrstvám břidličným, které u zpodu vápenných slojů okrouhlé shluky 

 vápenné, kolkolem vápenného lilvaru našeho pozorované, obsahují. Shluky a pecky tyto. 

 obyčejně splesklé, leží ve vrstvách břidličných podle zákona tíže vždy tak, že delší je- 

 jich osa jde zárovně se směrem vrstev ; v sousedství vyvřelého zelenokamenu stojí 

 tyto pecky ale zrovi;a naopak na úzké hraně, proti všem zákonům rovnováhy. V rokli 

 na silnici bliž Malých Chuchlí, u Budňan, Sedlce a jinde pozorují se lyto úkazy 

 v hojnosti. 



Totožnost vrstev taklo zdvižených pozná se tím snáze, jelikož podotknuté vá- 

 penné koule velmi často jsou naplněny skanieněliiiami význačnými (Orlhoceras, Lituites, 

 Phragmoceras atd.), jejichž podélná podoba též s mechanickou polohou splesklých 

 pecek souhlasí. 



Převraty tyto měly snad též za následek odtrženi některých částí zpodních vrstev 

 vápenného pásma, jež led uprostřed mezi břidlicemi pásma D, jako n. p. u Motol a Vel- 

 kých Chuchlí pozorujeme a jež Barrande jménem kolonií naznačil. Vrstvy těchto ko- 

 lonií obsahují tytéž graptolilhové vrstvy a břidlice s vápennými peckami s těmiléž ska- 

 meněliiiami, jakož i zelenokamen, zrovna jako zpodní vrstvy pásma E, a dá se nesnadno 

 pochopili, jak by se svou vápennou Faunou uprostřed do břidlice D byly přišly; pocho- 

 pitelné by ale bylo, kdyby zelenokamenem od souvislého vápenného ostrovu odtrženy 

 se přijaly. Tyto poměry, jakož i uložení zelenokamenu vůbec musí se ještě bedlivě 

 proskoumali. Převraty, jež v ostatních vápenných vrstvách se pozorují, musí se však 

 každým spůsobem pozdějším příčinám připsali, jimiž i sám zelenokamen původní uložení 

 své změnil. 



Mocnost zpodních vrstev pásma E obnáší z většího dílu nejméně 300 stř., moc- 

 nost celého tohoto pásma obnáší ale as 1000 stř. 



