;]23 



vadž každá pevná, nepružná vrstva při ohybu paprskovitými rozsediinami prosloupili se 

 musí, na ten spůsob, jak přiložený výkres ukazuje. 



(Obr. 12.) 



Mimo tyto pravidelné rozsedliny pozorují se ještě jiné, dílem přímé, dílem šikmé 

 k sméru vrstev. Pro menší určitost a stálost jejich dá se zákonitost, dle níž se řídí, 

 nesnadno skoumali; zdá se ale, že náležejí k jiným pozdějším soustavám záhybů, jimiž 

 útvar náš při zponenáhlém stahování země v jiných směrech svrašfován byl. 



Tylo rozličné soustavy rozsedlin spůsobuji balvanilý sloh skal, který se vedle 

 vrstevnosti zvláště v azoickém pásmu nápadně vyvinuje, ale také v ostatních pásmech 

 pHIežitě s větší neb menší určitostí vystupuje. Zevnitřní podoba skal souvisí s těmito 

 poměry a jest tedy v pásmu azoickém více balvanilá, v pásmech vyšších, kde vrstevní 

 plochy převládají, více vrstevnatá. 



Nejmohiilnější rozsedliny jsou některá údolí útvaru našeho, jejichž povaha a směr 

 nápadně od vymletých obyčejných dolin je rozeznává. Údolí tato, roztržením skalní 

 pády povstalá, jsou nejmohutnější památky převratů zemských. Údolí rozsedlá jdou 

 v útvaru našem dílem od jihu k severu, dílem prorývaji krajinu skoro v přímém směru 

 na vrstvy od jiho - jihovýchodu k severo - severozápadu. K prvním náleží především 

 údolí Vltavy, největší skalní rozsedlina v Čechách, pak dolejší část údolí Loděnického 

 mezi Loděnicemi a Berounkou, údolí Lilavky mezi Příbramí a Zdicemi, údolí Zbirož- 

 ského potoka, vtékajícího blíže Skrejíi do Berounky, údolí Úhlavy a hořejší Radbuzy, pak 

 též hořejší část mělkých údolí Botiče a Rokytnice na pravém břehu Vltavy. K dru- 

 hým náleží údolí Berounky mezi Zbečnem a Třebáni u Karlšleina, a některé menší 

 příčné rokle ve vápenné vysočině, jako u Hlubočep, Chotče, Solopiskft, Karlíteina, pak 

 hořejší část údolí Loděnického od Žehrovic až k Loděnicům, údolí u Zbečna, Křivoklátu, 

 Skřivane, Rokycan, údolí Siřely mezi Chýší a Nebřezinami. 



Ostatní údolí, jako údolí Berounky mezi Třebáni a Zbraslavi, údolí Litavky mezi 

 Zdicemi a Berounem, údolí Kocáby , Šárky a jiných menších potoků jsou mohutné 

 vodní strouhy podél směru měkčích břidlic vyryté, a nemají pro geologii toho významu 

 jako předešlá. 



Údolí zarovná s Vltavou jsou obyčejně úzká a skalnatá a náležejí jak se zdá 

 k rozsedlinám, které v tomtéž směru od jihu k severu celou Evropu prostupují a te- 

 prva po usazení uhelných slojů útvaru kamenouhelného povstaly. Vltavou přetrhuje se 

 ti Kralup útvar úhelný náhle a také některé převraty v uhelném horníšti Kladenském. 

 1'řilepském zdají se s loulo rozsedllnou stejný původ míli. Tatáž soustava rozsedlin 

 pozoruje se v uhelném útvaru anglickém, v uhelném vápenci ruském od Dyny až k Bí- 

 lému moři a jest co soustava severoanglická i v jiných krajinách Evropy ustanovena. 

 (Viz letošní Živu, sv. I. str. 11.) 



Větši stáří zdají se míti rozsedlá údolí druhého spůsobu, která skoro v piíniém 

 směru vrstvy silurské prorážejí. 



