328 



řecího velmi důmyslným spůsobem vypátrati. Vzaltě živému zvířeti jiston částku krve 

 a určil, mnoho-li vody v krvi této obsaženo jest. Potom vstřikl jistou část vlažné vody 

 do otevřené žíly zvířete, a po krátké době, když vstřlknutá voda s kr^í promíchána byla, 

 pustil Valentin opět jistou část krve a >'yšelnl, mnoho-li nyní vody v sobě chová. Anlo množ- 

 ství vody v stejných částkách krve obsažené porovnával, nalezl, jak veliké množství krve 

 se známým množstvím vstříknuté vody se bylo promíchalo, t. j. mnoho-li krve vůbec 

 v těle onoho zvířete, jenž ke zkouškám těmto sloužilo, obsaženo bylo. Ale i tato zkou- 

 ška, jenž na prvni pohled mathematickou jistotu slibuje, má velikou vadu do sebe, a to 

 proto, poněvadž voda do žil vslříknutá v tom samém poměru v krvi nezůstává, ale vel- 

 mi rychle skrze stěny nejdrobnějších cev do rozličných ústrojů těla se vypocuje. 

 R oi b or mikroskopický. 



Pozorujeme-li kapku čerstvé krve pod drobnohledem, ledy spatřujeme, že se skládá 

 z malých pevných kuliček, jenž v průhledné, nažloutlé tekutině se vznášejí. Kuličky tyto 

 jmenují se buňky krevní. 



Buňky z krve člověčí jsou ploské, v středu smáčknuté, okrouhlé ; nejsou to tedy 

 kuličky ale malé terče. Terče tylo v krvi vypuštěné velmi rády na sebe se kladou, 

 stranami plochými se slepuji a tvoří malé sloupky, podobné sloupkům penízkovým. Roz- 

 díl plemen, pohlaví neb stáři nečiní rozdílu ve formě lidských buněk krevních. Buňky 

 z krve ssavců podobají se buňkám lidským, toliko buňky krevní zvířat z čeledi velblou- 

 dovitých jsou podlouhlé a o něco větší. Též pláci mají buňky krevní podlouhlé. Plazi 

 a obojživelníci mají buňky mnohem větší buněk lidských a velmi podlouhlé. U živoči- 

 chů bez páteře nalézají se dílem kulaté, dílem podlouhlé buňky krevní. 



Buňky krevní složeny jsou z tenounké, průhledné, dosti pevné blány, jenž hustou, 

 červenou neb jinače barvenou tekutinou naplněna jest; o tomto obsahu buňky později 

 obšírněji promluvíme. 



Velikost buněk lidské krve obnáší asi 0,0033'" v průměru ; ostatně se velikost 

 jejich v dosti širokých mezích kololá. U novorozeňálek a zárodků bývají buňky krevní 

 větší než u dospělých. Buňky krevní u Mouřenínů bývají prý o něco menší než u Evro- 

 panů. Mezi ssavci podobají se co do velikosti buňky krve opičínejvíce buňkám lidským. 

 Masožrouti mají v průměru větší buňky krevní než bejložrouli. Mezi ssavci domácími 

 má koza nejmenší buňky krevní , a kabar pižmový (Moschusthierj mezi všemi ssavci 

 nejmenší. Buňky krevní zvířat bezpáteřných jsou větší nežli buňky páteřnatců, a nej- 

 větší buňky krevní nalézáme u obojživelníků. 



Množství buněk krevních, v jediné linii kostkové lidské krve obsažených, udává 

 se dle pilného sčítám' Vierordtova asi na 5,000,000. Ceníme-li krev v těle lidském asi 

 na 20 lib., tedy by v ní bylo asi 12 neb 13 bilionů buněk krevních obsaženo. O pro- 

 měnách v množství krevních buněk těla lidského až dotud málo jest známo, tolik se 

 však domýšleti můžeme, že dle potravy, nápoje, zdraví atd. počet jejich valně se mě- 

 niti bude. U zvířat až dotud krevní buňky počítány nebyly. 



Účinek rosličných lučebnich látek na buňky krevní. 



Přidáme-Ii vodu ku krvi, tu buňky krevní do sebe ji ssají, nabubří a v kuličky 

 se promění ; přidáme-li více vody, tedy se lak velice napijí, že blána jejich pukne a čer- 

 vený obsah vodou rozředěn se vylije a vše vůkol zbarví. Blány buňkové slanou se 

 neviditelnými ; přidáš-li ale něco rozpuštěného Jodu, tedy zežloutnou a opět viditelnými 

 se stanou. Jako voda oučinkují též tresf sirková, chloroform, ocet dřevní a jiné na 



