332 



kočky 843 slepice 630 



želvy 806 volavky 592 



opice 77-9 krkavce 564 



ovce 77-2 holuba 48-9 



králíka 68 3 žáby 46-4. 



psa 65-5 



Lu i ebni láthy c huúk á ch kr evn ích obsažené. 

 Bylo by velmi důležité poznati chemické a fysikální vlastnosti blány buněk krev- 

 ních , dal by se pak snad též poznati úkon a úíel i spůsob jejich Ěinnosti. Bohužel 

 však nepodaiilo se až dotud skoutnání tolo, jelikož skoro nemožné se býti zdá, blány 

 přemalounkých těchto buněk naprosto cislé v dostaleíném množství ke zkouškám che- 

 Jiiickýni obdržeti. Co se však obsahu buněk krevních týče, jsou hlavně dvě látky 

 známy : sloučenina proteinová, tak zvaný globulin, a látka barvivá, haemalin čili slou- 

 čenina krevní. 



Globulin jest látka bílkovině tak velice podobná, že se vším právem za nejmenší 

 proměnu bílkoviny považovati může. Od bílkoviny pouze tím se různí, že vétšíhu 

 tepla požaduje, aby se srazil, a že sraženina jeho pouze v malých kulovatých zrnkách 

 se tvoří, nikdy ve velkých kusech jako bílkovina. Ani kyselina octová, ani čpavek ne- 

 sražují g-jobulin ; pridáme-li ale k tekutině rozreděný globulin, obsahující v sobě kyse- 

 liny octové, zakalí se tekutina hned a globulin se sráží, jak mile nakyslou tekutinu fpavkem 

 zobojetníme, což při bílkovině nikoli se nestává. Ostatní skoumadla na globulin ten 

 samý účinek jeví jako na bflkovinu. 



Až dotud se nepodařilo čistý globulin z krve v; dobyti, jelikož se od Cerveniny 

 krevní odloucMli nedal; co ledy o globulinu pověděno bylo, platí zvláště o onom, jenž 

 z čoček zvířecích očí, v nichžto se veliká hojnost dosti čistého globulinu nalézá, vzat byl. 



Čerrenina krevní (haemalin, Blutfárbestoll) jest vždy ve spojeni s globulincm 

 v buňkách krevních obsažena. Sražená a vyčištěna tvoří tmavě hnědou, kovově lesknoucí 

 se hmotu, bez zápachu a chuti. Ve vodě, alkoholu, tresli a mastných olejích se neroz- 

 pou.ští, snadno ale v alkoholu s kyselinou solní neb sírovou smíchaném. V prvky roz- 

 loučena dává červenina krevní : uhlíku 6584, vodíku 5-37, dusíku íO-40, kyslíku 11-75, 

 železa 6-64. 



Červenina krevní nalezena byla až dotud pouze v krevních butikách páteřnatců, 

 a to v rozličném množství, dle druhu zvířete. Ssavci mají nejtmavější buiíky krevní, 

 ptáci svClIejší, obojživelníci ještě světlejší a ryby nejbledší. Mezi ssavci domácími mají 

 prase a vůl nejčervenější, koza a králík nejbledší buňky krevní. V některých chorobách, 

 zvláště v bledničce, velice ubývá cerveniny krevní. 



V buňkách krevních, a sice ve spojeni s červeninou, nalézá se též íeleso ve 

 spůsobě kysličníku železitého. Nasse obdržel z 1000 dílů krve lidské v průměru 0832 

 kysličníku železitého. Dejme tomu, že člověk má 20 liber krve, tedy by v ní 92-16 

 granů kysličníku železitého nebo 63936 čistého železa bylo ; z krve 100 lidi dalo 

 by se vydobyti 111 libry železa a z 10,000 lidí 111 liber. Vidíme z toho, 

 že starší udání o množství železa v krvi příliš přehnána byla, a že by se to asi 

 špatně vyplatilo, kdyby někdo dle rady Menghiniho z krve železo vydobýval, aliy z něho 

 hřeby, meče a nože robil. Parmenlicr cenil množství železa v krvi lak vysoko, že 



