338 



Křižák jest v celé Evropě rozšířen, jak v teplých tak i v nejstudenějších zemích 

 posud byl nalezen. Bydliště své má všude, kde se mu jen naskytuje príležilost pavuíiny 

 své roztáhnouti, tedy v zahradách, ohradách, mezi hranicemi dříví, u starých staveni 

 ald. Příze Jeho obyčejně visí kolmo a slouží k chytání hmyzu lítajícího , proto též 

 pozorováno , že velmi chytře tam si ji roztahuje , kde průvan aneb jiná příCina více 

 hmyzu mu nahání; nejvíce si libuje v mouchách, muškách a komářích. Jsa veliký zmrzhk 

 obyíejně hledá slunce a tedy nejfiastěji za času předpoledního sedá bud uprostřed aneb 

 v některém koutku sítě své, a jak pocítí obět nějakou uvázlou, vyhrne se na ni s velikou 

 prudkostí, je-li malá, bez okolků ukrutné háky své do ní zatne a pohodlně ji vyssaje; 

 větší rychle obaluje předivem a zasadiv jí smrtelnou ránu konce jejího očekává. Větší 

 hmyzové dosti dlouho se brání a nadarmo křídly frčí, až přece ukrutníkovi v pokrm padnou. 



Jistě znamenitý důkaz pro pudy zvířat jest pozorování některých , že křižák, 

 ačkoli velmi velké hmyzy k. př. vosy, brouky až do 8 čárek dlouhé ve své síti zmůže, 

 jestli příliš velký se mu tam dostane , raději mu prý sám ven pomůže , jen aby mu 

 tenata jeho tuze nepotrhal. 



Mnohonásobně byl pozorován křižák od zpytatelů při předení pavučiny své, i 

 podáme zde vypsání jednoho z nich. 



Praví, že ačkoli často ho pozoroval, nikdy neviděl celé dohotovení sítě. Nej- 

 prvnější starost dělá pavouku vybrání místa vhodného, pročež sem lam nepokojně přebíhá 

 po stěnách neb jiných věcech , než k čemu se odhodlá ; když pak některé místo si 

 vybral, přitiskne tam bradavky své předací, a je viděti, jak z nich dvě hmoty vyloučí: 

 jednu lepkavou, více hromaděnou, a jinou vláknitou, kterou ze sebe vysouká a pak za 

 sebou vleče. První své vlákno upevní nahoře a pak po něm se soukaje dolů se spouští, 

 nyní běží po té samé stěně opět nahoru, upevní svou nitku, kterou vždy vlekl za sebou> 

 na jiném místě, spustí se po té samé zas dolů a potřeli nahoru vyleze, aby i třetí 

 místo k upevnění našel. Když toto vše vyvedl, vyhledá si ještě čtvrté místo k upevnění 

 nitky, aby tkanina svobodně ve vzduchu prostřena byla, a toto musí v jiné pláni leželi. 

 Když toto odbyl, táhne si ještě nitku, u které potom vyhledá prostředek, a z něho vede 

 polouměry, s nimiž má ty samé obtíže a opletáni, neb musí vždy veliké okliky a pro- 

 cházky až na zem dolů dělati. Když je s polouměry hotov , má nejhorší odbyto, pak 

 začne v středu a chodí dokola čárkou závitkovou, vždy větší a větší kruhy dělaje, až 

 i nejzažší konce polouměrů spojeny jsou. 



Tkanina jeho může býti náramně rozsáhlá a 15—30 střevíců v průměru míti; 

 obyčejně nacházíme ji u zdi 4—5 střevíců obsahující. Při tkaní jest pavouk velmi 

 opatrný; na místech, která se mu zdají slabá, přidá, jako i tenkrát, když je tkanina jeho 

 velikému větru vydána. Přísně pravidelná nebývá tkanina, hlavní nitky bývají zdvojeny, 

 též někdy sem lam kroužky spojeny. Také obzvláštní nesnáze místní dovede křižák 

 umělostí svou přemoci, k. př. vodu strouhy, kde sedě nitky své vytahuje a pak větrem 

 na druhou stranu dává zanésti, až se mu někde zachytí, pak po nich několikrát přejde a 

 je zdvojí, načež v práci své pokračuje. 



Křižák, ačkoli je k jiným zvláště men.šim hmyzům zuřivec a ukrulnik, sám velmi 

 málo snese, malé ublíženi ho rychle usmrtí. Též na zimu je velice choulostiv a 

 málokdy přes první mrazy se udrží. 



Že je veliký nesnášelivec, o tom se mňžemu každou chvíli přesvědčili. Chytil 



