350 



obnáší asi 22". Ve 225 letech zménila magnetická střelila směr svůj asi o 33". Pří- 

 čina a zákon toho uchylování nejsou ještě známy. 



Arago zpozoroval, že magnetická střelka, když severní záře se objeví, znepoko- 

 jována bifvá, což se snadno vysvěiluje, poněvadž známe elektrický původ severní záře. 

 Můžemef přijmouti, že magnetické působení země neobmezuje se na ony íikazy, které 

 doposavad byly z něho vykládány. Nedávno nalezeno jest, že magnet přitahuje ply" 

 kyslíkový. Podle toho lze se domýšleti, že plyn kyslíkový shromažďuje se na magne- 

 tických pólech. Možná, že snad někdy v magnetickém působení země poznán bude nový 

 živel meteorologických pochodů v parokruhu. 



Shrneme v krátce vše, co jsme dosaváde pověděli. 



Pevná, z části vodou pokrytá kůra zemská obklopena jest plynovým kruhem, slo- 

 ženým ze vzduchu a vodních par. Na tento plynový kruh přerozmanitě působí teplo, 

 elektriěnost a raagnetičnost, kromě přitažlivosti nebeských těles. První úiolia meleomlogie 

 jest, všude na povrchu pozorovati úkazy z takového působení povstávající, odejmouti od 

 toho vlivy místní a nalézti všeobecné zákony ; druhá jest , vysvětliti , kterak zmíněni 

 působilelé, jimiž stojí život země, vznikají a se vyvinují ; poslední koneCně jest, úk-.izy 

 života zemského, zpět uvedené na své příčiny, v celku vědecky představili. K tomuto 

 poslednímu cíli bude meteorologie jenom tenkráte blíže přivedena, když veliký počet 

 mužů spojí se k pozorováním a badáním na to se vztahujícím. 



Jednotlivý člověk může nějaký pí'írodní úkaz jenom v tom řídkém případu úplné 

 pozorovati, když častěji se opakuje a příčina jeho, v prostoře velmi obmezené působíc, 

 zde všechen svůj účinek rozvinuje. Takový přiklad poskytuje úkaz rosy. 



Od časů Aristotelových činěny byly marné pokusy o vysvětlení toho úkazu. Dle 

 jedněch padala rosa s nebe, dle jiných vystupovala ze země. Wells rozřešil hádanku. On roz- 

 trousil chomáčky vlny, které byl dříve zvážil, před slunce západem po zemi, a pak 

 ustanovil množství rosy, které přijaly, opětným jich vážením. V málo dnech seznal, že 

 rosa tvoři se hojně za jasného nebe na místech nepřikrytých ; pod rozpiatým pUtnem, 

 pod střechou a pod oblaky ale že se netvoři. Podstatná výminka při tvoření se rosy jest, 

 aby věc, která se má rosou pokrýti, vydána byla bezprostřednímu působení hvézdnatého 

 nebe. Příčinu toho nalezl Wells , postaviv do prostřed vlněných chunihčů docela stejné 

 teploměry. Které byly přikryty, ukazovaly jen skrovné klesnuti teploty, nepřikryté teplo- 

 měry byly znamenitě ochlazeny. Ted dal s« úkaz vysvětliti. Ochladlá vlna , sdělujíc 

 vzduchu ji obklopujícímu svou nízkou teplotu, spůsobuje, že se vodní páry v povětří se 

 nalézající srazí, jako v zimě okna topeného pokoje , jako v letě zevniiřiií plocha láhve 

 studenou vodou naplněné. Rosa nepadá s nebe, aniž vystupuje ze země ; vzduch to jest, 

 který jí chová co vodní páru a jako krůpěje vody na ochladlou trávu nasazuje. Tráva 

 totiž ochladí se v noci, poněvadž sálá teplotu do prostoru nebeského a odnikud žádné 

 nenabývá. Je-li přikryta, tedy jest sálání tepla přerušeno, a v tom případu ncvystydne 

 tráva dostatečně , aby mohla spůsobiti sražení se vodních par ve vzduchu obsažených. 

 Úkaz rosy jest tím spůsobem úplně vysvětlen. 



Pohříchu nedá se pro všechny úkazy tak snadno nalézti výklad ; předpokládat on 

 na větším díle mnoho pozorovatelů, mnoholetá pozorování a rozšafné použití sebranýph 

 dát. Za přiklad mohou sloužiti tak zvané hromové kameny. Na vrcholech hor pozorována 

 byla často místa, kde se zdálo, jakoby tkala byla rozpuštěna bývala. Ramoi;d , Saussiire, 

 Humboldl, kleří tento úkaz v rozdílných krajinách země pozorovali, shodují se v lom, že 



