354 



se veliké pofaybovJní povětrné nad Evropou; bylyf to patrně živly, z nichž mohla hi- 

 storie tohoto povětrného pohybu byli sliombinována. Pan Liais, jemuž dostala se od 

 Leverriera úloha tato, vykonal ji velmi šfastnč. Dne 12. listopadu, ve 12 hodin v po- 

 ledne Pařížského času, byl stav povětří v rozličných krajinách evropských velmi ne- 

 stejný ; tlakoměr stál na mnohých místech neobyčejně vysoko, i shledáno, že čára tato 

 místa spojující šla na mapě bez patrných záhybů od severu k jihu, totiž od východního 

 pomoří anglického pod 55" šířky pres průliv Brislolský až k výběžku Kornvvallisskémn; 

 odtud před průliv la Manche skrze Bretanii, napříč přes Francii, přes Narbonne, přes 

 moře Středozemské a přes pomoří algírské pod 5° délky. Na celé této čáře stál tla- 

 koměr "70" millimetrů vysoko; na západ i na východ od ní byl stav tlakoměru všude 

 nižší, a to čím dále od ní tím více nízký. Na dotčené linii tefly dosáhl dne 12. listo- 

 padu ve 12 hodin v poledne tluk vzduchu svého vrchole. K vysvětlení tohoto úkazu 

 můžeme přijmouti, že nad tou čárou byl vzduch výše nahromaděn a tvořil jakousi 

 vlnu, jejížto hřbet táhl se přes jmenované krajiny od severu k jihu. Tato vlna pohy- 

 bovala se na východ jako vlna mořsl<á, nebof všude na východ od udané čáry vidíme 

 postupem času tlakoměr vystupovati. O půl noci nalézá se hřbet vlny nad Hollandem, 

 Liliem, Pařížein a Lyonem; 13. listopadu o 12. hodině v poledne nalézáme jej nad 

 Švédskem, Alandskými ostrovy, nad Ranou, Drážďanami a podél Alp. Na obon koncích 

 svých postupuje vlna rychleji nežli v prostředku. Dne 14. listopadu v poledne nalé- 

 záme ji nad Petrohradem, Gdaňskem, Vídní a Dalmácii, podél Jaderského moře a nad 

 zálivem Tarentským. Neslabnouc valí se pak dále přes Rusko, dunajské provincie a 

 evropské Turecko ; 15. vidíme ji nad Karpatami, 16. dosáhla Černé moře. Dále ne- 

 možno ji sledovati, poněvadž scházejí pozorování. Z Londýna až k Černému moři po- 

 třebovala čtyry dni ; pohoří pevninská zadržela ji a změnila její podobu. Kdežto od 

 12. o poleduách až do 13. o půlnoci pohnula se pres rovinu anglickou až k ústí Odry, 

 více na jihu překročila v tom čase sotva Francii; později ještě více ji zadržely a se- 

 slabily Alpy, hory Tyrolské, Karpaty a Balkán, načež opět se vzedmula a cestu stou 

 přes Černé moře zrychlila. 



Takováto vzdušná vlna nesmí se míchati s vichřicí, která pohybuje vzduchem 

 od jednoho místa k druhému; ona nepohybuje vzduchem stranou, jakož i vlny mořské 

 jsou jenom vyvýšeniny vody, které se rozšiřují, an spousty vodní zůstávají na 

 svém místě. 



Zprávy došlé u Pařížské pozorovatelny obsahovaly kromě udáni vztahujících se 

 na tlak vzduchu také všecko, čeho bylo potřebí k utvoření sobě nějakého obrazu o ve- 

 dlejších okíilniistech, jež provázely pohyb vlny. Teploty nalezeny jsou rozdílné na 

 severu a na jihu, tak i směry větrů, kamkoli však přišla vlna, na pevnině i na mořích, 

 všude přine!.la s sebou tiché povětří a j isné nebe, jaké obyčejně spojeno bývá s vyso- 

 kým stavem tlakoměru. A však uviilíme, že přece bylo přimé spojení mezi poklidnou 

 vzdušn >u vlnou a neblahými bouřemi, které daly podnět k tomuto vyšetřování. 



Dne 10. a 11. listopadu byl na všech místech, která se 12. list. nalézala pod 

 vlnou, stav tlakoměru nápadně nízký ; povrch atmosferniho moře tvořil tedy nad čárou, 

 nad kterou dne l2. stál co vlna, brázdu čili prohlubinu. Tato prohlubina přišla 12. 

 k rakouřkým hranicům, 13 k Černému moři a 14. na Krim. Poznenáhlu přibývalo ji 

 hloubky ; nad Mnichovem vidíme ji už znamenitě hlubokou, ještě hlubší nad Vídní, ná- 

 ramně hlubokou nad Černým mořem. Vyvýšenou vlnu tedy předcházela prohlubina, 



