355 



klerii dne 14. listopadu přiSla nad Černé moře. Za oběma pak následovala opět pro- 

 hlubina, kicrou dne 14. a 15. nacházíme nad Francii. Na Krimu pozorujeme lotéž stří- 

 dáni: dne 14. předcházející prohlubinu, 16. vyvýšenou vlnu, a 18. nalezli bychom bez 

 pochyby následující prohlubinu, kdyby nescházela pozorování od téhož dne. Tylo pak 

 atmosférické prohlubiny jsou to, které přiniiíeji déSf a vílr, kroupy a bouři. Dne 14. 

 listopadu, kde vichřice na Černém moři tak zuřila, slála vzdušná prohlubina nad Černým 

 mořem, a 1.5. a 16., kde ve Francouzích bylo poví-lři velmi bouřlivé, nad Francií 

 (tHmto předcházející, lulo následující prohlubina). 



Užitek meteorologie ncrnílže za našich dnů více býti upírán, a pokroky, jaké lato 

 věda uíinila v nejnovějším éase, opět v pravém světle ukáziily lěsmm spolu souvislost 

 všecli odvětví fysiky. Pra.\is meteorologická musela až do posledních let bojovati se 

 dvěma z největších obtíží, s jakými se véda kdy potkati může. Jedna záležela v tom, 

 že se musely zříditi pozorov.ileluy a množství osamotělých pracovníků ustanovili ; druhá 

 zase ležela v tom, že tolik jednotlivých pozorováni muselo spracováno býti v jeden 

 celek. Jest palrno, že pozorováni mela by uinohein větši cenu, kdyby týž pozorovatel 

 mohl stejným časem a nu všech míslcch pozorovali ji.?tý vzduchový úkaz Tomu na 

 mnoze vyhovuje elektrický telegraf. Snadno tedy poclmpiti, že v elektrickém telegrafu 

 nabyla meteorologie svého ncjdůležilěj.šiho nástroje. Bez spojeni telegrafického jest 

 každá pozorovatelna odkázána pouze na sebe, nemohouc meteorologické úkazy sdělovali 

 těm pozorovatelnám, ku klerým lálinuu, aniž sama takových zpráv obdriovati. Po ně- 

 kolika letech sice uveřejňuji se výsledky činěných pozorováni ; ale tyto výsledky neob- 

 sahuji žádné stopy více oněch vedlej.ších okoluosli, ji;ž provázely takové pochody ; ne- 

 zanechaly-li neobyčejný účinek, bývnji zapomenuly. Vzduchové vlny n. p. náležejí bež 

 odporu k nejobyčejnějším pohybům atmosfernim. Jakkoliv pak nás po tolik století 

 zhoubně navštěvovaly, byly přece až dusavad považovány jenom co události náhodné, 

 kterých nemožno napřed oznamovali. Uozmnožovani meteorologických pozorovatelen 

 téměř k ničemu by nevedlo, kdyby nebyly spojeny telegrafem. 



Dejme lomu, že v Petrohradě vypukne orkán ; prostředkem telegrafu mají o tom 

 v několika hodinách známost všecky pozorovatelny v Ruších, že zuří od severu k vý- 

 chodu. Následujícího dne bude povědomo , že pokračuje na západ, i bude moci být 

 ohlášen pozorovatelnám v Berlíně a ve Vídni ; tyto se připraví k jeho pozorování a budou 

 moci oznámit jeho příchod do Francouz a do .\ngličan. Bude možná učinili potřebná 

 opalření proti zhoubným účinkům orkánu. Orkán, který v Balaklavě lak velikou zkázu 

 spůsobil, potřeboval čtyři dni z Londýna na Krim. Telegrafická zpráva byla by spoje- 

 nému loďstvu možno učinila, opatřili se proti nastávající vichřici. Viděti z toho, že 

 meteorologie, přijavši telegraf do služby své, může se stáli vědou všeobecné a každo- 

 denně užitečnou. Ve Francouzích (jak již v minulém svazku Živy na místě svrchu 

 uvedeném oznámeno), stalo se již spojení telegrafů s pozorovatelnou Pařížskou k me- 

 teorologickému úi'elu. Jest se nadíti, že U(nto spojením nastane meteorologii nová doba. 



O výparu na povrchu rostlin. ■ 



Sepsal Dr. Julius Sachs. 



Badání o tomto předmětu již od polovice předešlého stolelí dosti často činěna 

 byla, avšak namnoze nikoliv s onou určitostí, kteráž by důležitosti a zajímavosli tohoto 



