359 



ptida jistélio stupni'- vlhkostí, iieclif ledy rostlina do 12 hodin 10 gránův vypníi. zhývá polom 

 ješlť; 10 (fránův v zemi, vlhkost léto tudíž o polovic jest nu-nii nuž liylii nu po- 

 čátku , a v příštích hodinách jcšti> se /lení í. Kdyby rostlina mohla v následujících 

 5 hodinách více než lO gninův vypařiti, nedostařihi by tato vlhkost poiřebě rostliny, 

 a vážení, které by v páté hodině předsevzato bylo. udalo by nám výpar příliš malý. T.Tkovými 

 zkouškami nalezlo by se nanejvýš, při jakém denním spotřebování vody rostlina žili 

 může, a však nikleiak by z toho nevysvitalo, kterak vypHřoviiní závisí od teploty, poiičvadž 

 zákonitost zde panující jenom li-hdy vyskoumali lze, má-li rostlina vždy stejnou mnohost 

 vody k své potřebě. Uvedu zde některé výsledky, na kleré Hales touto cestou přijel. 

 Slunečnice (Helianthus annuus) prostřední velikosti vypařila denně I. v 12 hodinách denních 

 IV4 lib. vody, hlávka zelní v 12 hodinách 1 lib. 6 lolů; hruška zakrslá 7IV4 ''•'• těžká 

 vypařila v 12 hod. 15 lib. vody. Abychom ještě některé od Schleidena dosažené vý- 

 sledky udali, uvedeme co následuje. Přijnic-li se totiž pro každou slunečnici prostor 

 půdy 4d stř, tedy stoji na starohesském jilru 40,OOOD stř. půdy 10,000 rostlin, ježto 

 v 120 dnech své vegetací 1,500,000 lib. vody spolřebu|í. Přijme-li se taktéž pro 

 hlávku zelí prostor půdy 5D stř., ledy vypaří starohesské jitro vtom čase 1 ,200,000 lib, 

 A počítá - li se pro hrušku jmenovaného druhu 20D stř. půdy, ledy vypaří jitro 

 3,600,000 lib. Také i pole chmelní vypáií prý s jitra v 120 dnecli 4,250.000 lib. 

 jedině ze chmelu, jitro louky v též době spotřebuje 6,000,000 lib. vody. Že tyto vý- 

 sledky nejsou dokonalé, možná ze zkoušek činěných zavírati, musily by se ale nové 

 zkoušky činiti, aby se velikost pochybení vypiilrala. Pozdější zpytatelé uchopili se, chtějíce 

 lepšího výsledku docílili, prosti'edku následujícího. Postavil se hrnec kvélinový, na 

 zpodu derou opali-ený, do jiné nádoby s vodou , jižlo prsf v hrnci vnímati měla. 

 A<šak tento spůsob snad jest chybnější nežli předešlý, nebof iieobnovuje-li se voda 

 v nádobě velmi často do stejné výšky, nastane taktéž nestejné zuvlažení. Nad to pak 

 jest velmi nesnadné pravou míru při tom nalézti. Rozumí se samo sebou, že při 

 této, jak při oné methodč, voda toliko z rostliny vypařili se musí, ku kterémuž účelu 

 rostlinu bud do skleněné nádoby postavili potřebí, kterdž skleněným víkem neprůdušně 

 lak jest uzamčena, že toliko kmen rostliny derou jeho neprůdušně vychází, aneb se 

 vezme nádoba hliněná zevnitř hlazená, aneb obyčejný květinový hrnec, jenž se voskem 

 a sádlem neprůdušně potáhne. Povrchnost vody v podstavku, v němžto hrnec slojí, 

 musí byli vrstvou oleje před výparem chráněna. Následující udání vztahují se ke dvěma 

 ode mne činěným zkouškám. Jedna Achiniena vypařila v prvních dvou hodinách od- 

 poledne při 21' C. a za Jasného povětří 86 gránův páry vodní; v následujících sedmi 

 odpoledních hodinách při stejné teplotě, r.n slunného povětří a větru západního 9'S gr., 

 v 11 příštích hodinách nočních do 8. hodiny ranní při 16" C. v průměru za ustavičného 

 věiru západního 9 26 gr. ; dne příštího, od 8 hod. do 2. odpol. při 19" C. za kalného 

 nebe 5'89 gr. ; v 7 následujících hodinách při 17° C. a za ustavičného deště 6-5 gr. ; 

 v li hod. nočních, od 9 hodiny při stejné teplotě a za prudkého deště 78 gr. ; v pří- 

 štích 6 hodinách od 8. z rána 57 gr , při jasném počasí 20". Tudíž v 50 hodinách 

 vypařila 46'5 gr. Tito výsledkové jdou z vážení velmi zhusta po sobě činěných. 



Vezmou-li se z těchto váženi hodinní prostředkové, tedy vypařila lálo Achimena 

 v prOmčrn za každé hodiny přcdpolední prvního dne 0-98 gr. : v každé hodině druhého 

 předpoledne 0'95 gr.; v prvním přcdpoledni byla teplota v průměru 19" a počasí kalné, 

 v druhém předpoiedni teplota 20" a nebe jasné, ale od předcházejícího deště nočního 



