368 



iiiěřcnym ohledem ua místo i čas, vyváděti se mohou nákresy velmi složené, butlto v část- 

 kách hranatých anebo zaokrouhlých. Výrostky vycházejí odkudkoli člověk chce, a v ta- 

 kovém množství jak se jenom líbí. Také oddělené větve se sjednocují a rovněž snadně 

 v jedno se spojuji, jak se dříve děliti dávaly atd. 



Při hořejším dvou středních vyobrazení seznamujeme se s důležitými tajemstvími 

 roztomilého uměni štčparského. Po vodorovných větvích není totiž rádno, aby se plodily 

 ratolesti přímo naproti sobě stojící. Kdyby se to stalo, pohlcovaly by výrostky do 

 výšky vystupující všechnu mízu na ujmu výrostkíi sestupujících, kteréž by se až do posled- 

 ního právě proto špatně dařily. Z té příčiny jest zapotřebí, aby z vodorovných větvi menši 

 ratolesti ve střídavém pořádku hořejších a dolejších vycházely. 



Kromě toho zdržuje se přílišná bujnost výrostkův hořejších a podporují se dolejší 

 ještě jiným prostředkem. Vystupující ratolesti shýbají a zatáčejí se, tak že uzlíčky čili 

 kroužky tvoří. Při tom se nesmí zapomínati, aby pokaždé konec ratolesti vzhůru obrácen 

 byl. Kdyby totiž nejapný zahradník takový výrůstek špičkou k zemi řídil, vyrazila by 

 brzo z nejvyššího místa ohybu neb uzlíku nová ratolest, která by tak rázně se rozvinula, 

 že by tím dolejší výrůstky příliš zchudly. Naopak u větších kolmých nic nepřekáží, aby 

 každé původní poupě se roztrojilo při dosaženi drátu železného, který proto podél zdi 

 vodorovně se táhne, aby spůsobil tvořeni se dvou proti sobě stojících ratolestí ovocních 

 *nebo dřevních, jak mile větev až k ustanovené čárce doroste. 



Ted ale nastane otázka : kterak si počínati při takovémto dalším děleni čili roz- 

 množování poupěte ovocního anebo dřevního? Z počátku užíval p. Millot-Brulé pouze 

 perořízku. Na jaře, při prvním kolování mízy, odřezal jistým poupatům špičku, a sice 

 tak hluboce, že uťata byla i špička vnitřního jadérka zárodku, z néhožto dvě naproti sobě 

 stojící ratolesti obdržeti chtěl. 



Skutečně o někoUk dní později .spatřil na zpodku proťatého poupěte dva nové zá- 

 rodky, z nichžto se brzo dokonalá poupata rozvinula. Tu již nebylo ničeho jiného za- 

 potřebí, nežli obezřelým štípáním obě ta poupata v náležité rovnováze síly a vzrůstu udr- 

 žovati. Po docílené rovnováze, chtěl-li na místě dvou ratolestí čtyry obdržeti, proťal pře- 

 dešlým spůsobem a v rovné hloubce obě již získaná poupata. Tu zase z každého osta- 

 lého zpodku dva nové zárodky vyrážely a potom dvě poupata z nich se rozvinovaly, která 

 se opět v rovnováze udržovala. Dalším dělením podle téhož spůsobu obdržováno ze čtyř 

 poupat osm a z osmi šestnáct. Na jarobujných stromích dávalo se to pokračování v dělení 

 dosti daleko prováděti, až se z původního poupěte na špičce nějaké větve takraěř celý 

 hustý chochol rozvinul. 



Takové bývá prvotní jednání. Ted ale vizme, jak v dalším vykonávání z jednoho 

 ustanoveného středu větší počet ratolesti v rozličném směru se vyháněti může. Cekej, až 

 poupě na konci větve špičkou svou drobátko přes určité místo sáhne; potom štípni tuto 

 špičku nad jedním z jeho listův, stojícím přínio nad kmenem, napřed anebo vzadu mezd 

 divákem a zdí, jedná-li se o to, aby se na nějakém špalíru větve stejného směru co zed 

 obdržely. Chceš-li naopak, aby nově zplozené dvě větvičky kolmo na zed měřily, tedy 

 uštípni nad lístkem v právo anebo na levo stojícím. Jest totiž všeobecné pravidlo, že 

 obě rozmnožená poupata rostou po sti-anách, v právo i v levo rány do původního pou- 

 pěte učiněné. 



Uštípnutí nového podpoupěte plodí na jeho zpodku dva zárodky proti sobě stojící 

 ve směru se zdi rovném, které se brzo prodlužují a dvě nová poupata tvoří. Kdybys 

 k nim ještě třetí podpoupě do středu potřeboval, tedy učiň ještě jedno uštipímti nad zá- 

 rodkem třetím, skoro ještě neviditelným, jež ale zkušené oko předce rozeznává mezi zá- 

 hyby zpodku. Pomaloučku se řídí obě ratolesti té rozsošky buJto vázáním anebo galva- 

 nisovanými špendlíky, které se přiměřené tak rozestavuji, aby ze vnitřku poupata ven 



