371 



Než proč lázati se na to, co před vi>ky již znšlo ? OLlódnúinc se po návrších Mělnických, 

 ježto poskytuji vyhlášený onen nápoj, kterým jméno Mělník proslaveno jest po všech kon- 

 činách svéta. Zajisté nemineme se daleko s pravdou, řckneine-Ii, že od padesáti let polo- 

 vice vinic Mčlnickýeh v orná pole jest obrácena. Tak-li včc bude pokračovati, pak neda- 

 leký jest čas, kde vychválené vino Mélnické žiti bude jenom v pověsti a naše krásná vlast 

 oloupena bude o jednu svých nejpyšnějších chloub. 



Tážete se po příčině toho? Podnebí naše není takové, aby s jistotou odměňovalo 

 převelikou práci vinaře , který lopotnou péči celého lela často zmařenu vidi v několika 

 dnech chladného a mokrého počasí. Jak vzácné jsou u nás dobré vinné roky ! ba i pro- 

 středni roky zůstávají pod průměrem, tak že naděje na dobrý \-ýnos vinice zůstává vždycky 

 velmi problematickou. Aby bylo dobrého vina hojnost, toho štěstí dostává se našim vinařům 

 jen velmi porídku, obyčejně bývá-li víno lepší, scházi ho co do množství, a naopak zase, 

 je-li hojnost hroznů, bývá víno špatné. Takovým spůsobem arci nemůže se vinaři odmě- 

 ňovati jeho práce, a povstání svrchu uvedeného přísloví jest docela ospravedlněno. 



A však jakého spůsobu jest práce vinařova , k čemu přede vším směřuje i Na tuto 

 poslední otázku odpovídáme, že přede vším k docíleni hroznů. To ale není všecko, jsou-li 

 hrozny, není ještě víno. Připouštíme, že naši zkušeni vinaři zachovávají jistá i)ravidla při 

 lisování hroznů a kysání meštu , a že se výborně znají v chování a udržováni vína ve 

 sklepě. Tato však jejich praxis hlavně čelí k tomu, aby se nic nezkazilo, a zakládá se 

 pouze na obyčeji po předcích zděděném ; vinařů intelligentních, kteří by sobě védě'' odpo- 

 věděti na otázku: proč mest neb vino žádá takového a ne jiného s ním zacházení? anebo 

 kteří by ve snaze své dále šli a hleděli také na zlepšení, takových bohužel u nás málo 

 se nalézá. Jenom ve sklepích velikých vitiárniků provozuje se toto poslední umění a pro- 

 měňuje se víno kyselé a nezdravé v chutný a zdravý n.ápoj, ale to jenom iia zapřenou 

 jako nedovolené falšování. To špatné, ústa svirajici vino, které vinař nucen byl přepustit 

 obchodníku za chatrný peníz, prodává tento s desaterým výdělkem co výsledek lepších 

 ročníkil, zlepšiv je spůsobem lakovým, který by se stejně vyplatil i vinaři, kdyby jej znal 

 a provozoval. 



Zlepšování vína přísadami není žádné podvodní falšováni, pokud přísady nejsou 

 škodlivé a nahrazuji jenom to, co vinu ku přirozené jeho dobrotě scházL Hlavni chemické 

 částky, jež nápoj, kterýž jmenujeme vínem, v sobě obsahuje, jsou : voda, kyseliny a cukr. 

 Tyto částky nacházejí se v pravém poměru k sobě jenom ve šťávě docela uzrálých hroznii, 

 nezralým hroznům nedostává se potřebného množství cukru a často i vody. Kromě toho 

 mívají nedozrálé hrozny více kyseliny jablečné nežli vinné, kterážto poslední uděluje vinu 

 z rév onu zvláštní vňni a chuť, kterými se rozeznává od jiných vin ovocních. To vše 

 již dávno bylo uznáno, a pokusy o zlepšeni vína z nezralých hroznů přidáváním vody a 

 cukru jsou prastaré, a však zůstávaly vždy nedokonalé a empirické, pokud při tom nebyl 

 ohled brán na rozličnost meštu rozličných krajin a roků. 



Teprva v nejnovější době věnoval Dr. L. Gall v Treviru předmětu tomu větši 

 pozornost a uvedl zlepšování vína na záklsid vědecký. Dr. Gall uveřejnil methodu svou 

 v rozličných spisech, jejížto hlavní zásady tuto ve prospěch našich vinařů sdělujeme. 



Přidá-li se k meštu z nezralých hroznů právě tolik cukru a vody, co mu u srovnání 

 s meitem úplné' zrahjch hroznů téhož druhu a též vinice scházi, tedy stane se z meštu takto 

 zlepšeného — až na zvláštní vůni neb květ, tak zvaný bouquet — tak dokonalé vino JaJco 

 z hroznů zralých téhož druhu, roku a vinice, poněvadž chemickým pochodem za delšího 

 leieni kyselina jablečná poznenáhlu ve vinnou se promění. Tak jako hrozen potřebuje 

 k svému uzrání jistého množství tepla, musí i meštu, má-li z něho dokonalé vino býti, též 

 tolik tepla se dostati. Neobdrži-Ii ho Imed při prvním kvašení, ukončí se toto neúplně, 

 a vino počne se vždy poznovu kvasili, kdykoli přijde do vyšší teploty nežli byla ta, při 



