372 



které první jeho kvašeni se ukončilo. Velmi šlechetná , květnatá vína obdrží se jenom 

 z úplně zralých hroznů; čím bedlivěji se před lisováním odstraní všecky neúplně dozrálé, 

 nahnilé a rozpukané hrozny a zrna, tira hojněji a vonnčji vyvine se květ budoucího vína. 

 I v nejméně příznivých rocích dosáhne částka hroznů a zrn onoho stupně zralosti, jakého 

 poiřebi k docílení vína květnatého, a právě v takových rocích mají takové úplně zralé 

 hrozny největší cenu. Ovšem působí vybírání zralých hroznů a zrn vinaři větší outratu, 

 na kterou on neřád se odváží, a však taková se mu nahradí mnohonásobně. Jiná překážka, 

 jaká se náležitému přebírám vína v cestu staví, jest nechvalný obyčej jedení hroznů při 

 sbírce a vůbec před lisováním, čímž právě nejpěknější a nejzralejší na zmar přijdou. 



Toto jsou v krátkosti hlavní zásady Gallovy, z nichž vyvádí následující pravidla: 



1) Aby se zrušením obyčeje jedení hroznů za přiměřené vyvýšení mzdy dělníků 

 zachovaly všecky pěknější a zralejší hrozny a bedlivým přebíráním od nedozrálých, nahnilých 

 a napiikaných oddělily, čímž i v špatnějších rocích možná docíliti vzácných a květnatých vín. 



2) Aby se zevrubně vyšetřilo, mnoho-Ii v meštu z nezralých hroznů obsaženo 

 cukru, vody a volných kyselin, a tolik přidalo, oo schází u srovnáni s dobrým vínem téhož 

 druhu , roku a vinice. Tím spůsobem obdržíme dobrá, zdravá a trvanlivá vína, která se 

 dají zpeněžiti s užitkem 100 až 300 procentů. 



3) I starší, již odkvašená vína dají se tím spůsobem zlepšiti, když je přivedeme 

 zpět do stavu kvasícího se meštu a přidáme jim co schází. Po opětném kvašení stanou se 

 z nich trvanlivá prostřední vina, jakoby bezprostředně byla povstala ze zlepšeného meštu. 



•1) Kvašeni má se díti v místech poznenáhlu až na 20* R. zahřátých, při čemž 

 ve třech měsících jak ze zlepšeného meštu nezralých hroznů tak ze zlepšeného špatnějšího 

 vína obdržíme hotové, jasné vino, které se dá beze škody rozesílati a žádnému pozdějáirau 

 dokvašováni nepodléhá. 



Tato methoda Gallova nalezla v Němcích, jmenovitě v krajinách porýnských vše- 

 obecného uznání, i pokračuje se dle ní s velikým prospěchem, pročež měli jsme za svou 

 povinnost, upozorniti na ni naše vinaře, majíce za tO; že by takovýmto rozumným zachá- 

 zením s hrozny a s městem vinní náš průmysl nemálo mohl býti zvýšen. 



Ostatně může se pří vínech takto zlepšených dosáhnouti i květu přidáním výbor- 

 nějšího vína z lepších ročníků. 



O babím letě. 

 V loňském ročníku Živy na st. -320 jakož i v letošním na st. 346 podána krátká 

 zpráva o tak zvaném babském letě, i připovědino později ještě obšírněji se o tom zmíniti. 

 Činíme to nyní, kde vítr až do prostřed našich ulic chumáče takových pavučin roznáší. 

 Bylo to roku 1825 na podzim, když jsem v Okenově přírodopisu a pak i v některých ča- 

 sopisech zprávy a rozličné výklady o babím létě četl. Nazývají se tak, jak známo, vlákna, 

 která při jasném počasí, při vějícím západním věru na konci září, někdy až přes polovici 

 října jednotlivě nebo v chumáčích v povětří lítají. Nepředpojatá mysl pokládá je za pavu- 

 činy, tím více, an v ten čas všude na venku stěhujícími se pavoučky pole i luka pokryta 

 jsou. Také přírodozpytci větším dílem totéž tvrdili, ano i několik druhů pavouků z rodu 

 Tlieridion, odrodu Thomisus (Krabbenspinne), označili, jimž prý tento výjev se připiso- 

 vati má. Že ale mezi učenými vidy někteří se nacházejí, kteří s přirozeným, daleko nehle- 

 daným výkladem spokojeni býti nemohou, vyskytla se i tehdáž z brusu nová myšlénka, totiž, 

 že tato vlákna j.sou jakési sraženiny ve vzduchu, jako povětrné kameny, semínka, žáby 

 a j. Takovými výklady, z pouhé obrazotvornosti vzatými, byl by pojednou konec učiněn 

 všelikému badání přírodovědeckému. Mne pak to právě pobídlo v té věci dále pátrati. 

 Vyběhl jsem .si tehdáž za jasného dne, když hojně babského léta lítalo, na jednu baštu 



