375 



Neslioíla v iimoži^tví kiicliyíiské poH v rozlohem- nípě <lň se vysvětlit! tim, že rapa 

 k rozkladu v rozlii'né dobí z jezera vzata hyla. 



Z jezi-ra dobytá siil byla od Gdbla a v oisaíské lučobně departementu liuiiiilio 

 a solnilin díla rozložena ; nalezeno v ni : 



dle Giililu v luicbnú 



řioli kucliyňské .... Ud'.')^ y')"64 



cliloiidu draselnatélio . . 0'04 — 



„ liořcčn.atélio . . 0-1.3 O- 10 



síranu víipenatélio . . . 1"01 IG7 



nerozpuštůnélio zbytku . 0*;j7 I'].') 



.síranu .íodnatélio ... — O-lš 



vody 1-87 1-30 



' loÓ^oi 100-40 



Sůl se dobývá jen v letě. Nádobí zále -.í v soc-Iiorecli a lopatách. Dobýváni děje 

 se při příhodných okolnostech, t. j. při bezvětří, nehluboko rapů a v suchém počasí velmi 

 rychle a bez namáhání se solilomců. Dobytí 1.7;").'). 000 rakou.ských centň po/.aduje 

 okrouhlým číslem 750 dělníků a .50 pracovních dnů. Práce solilomců jest velini obtížná, 

 poněvadž se před horkem, kteréž v Jeltonské stepi někdy 45" Reaumuru dosáhne , ničím 

 uvarovali nemohou , stojíce až pod pás v rapř, zažírající .«e v tělo. Každý dělník 

 můžo si za léto okolo 200 zlatých stř. vydělati. 



Roku 17.50 dobylo se stdi 547.937 rak. centů. 

 „ 17G0 „ „ 1.544.207 „ 



v 1770 „ „ 887.90.3 , „ 



„ 1780 „ „ 1.525.000 „ „ 



„ 1790 „ „ 1.420. l;52 „ „ 



« 1800 „ , 1.731.533 , „ 



„1810 y, r, 2.940.024 „ „ 



T 1S20 ., „ 292.500 „ „ 



„1830 „ „ 292.500 „ „ 



r 1840 „ „ 1.3G1.7CG „ 



„ 1850 .. „ 1.758.000 



O zrnečkách v mozku škrobovým podobných. 



Ve zprávě Dra. Saxa o onehdejším shromážděni německých přírodozpytcú a lékařů 

 ve Vídni , sdělené ve schůzce přírodovědecké sekcí musejní a na konci tohoto svazku 

 zmíněné, zmínka též učiněna jest o složení zrneček škrobových, což dalo příležitost pode- 

 psanému promluviti o podobných zrnkách (^corpuscula amyloidea), od mho od roku 1837 

 v člověčím mozku odkrytých, o nichž tenkrát ve zprávě shromáždění Pražského známost 

 podána byla. Zrnečka ta mají velikou podobnost ke .škrobovým, jsou stejné průměrné 

 velikosti, přiokrouhlá, něco sploštělá na spůsob čočky, průhledná, a uvnitř z několika, 

 3 až O se objímajících vrstviček složena, stlačena pak se po sti-anách rozpukávaji, což 

 i při škrobových nalézáme ; jejich reakce na jod tchdáž ještě zpytovateli známa nebyla. 

 Toto pozorováni zůstalo v neznámosti a skrytosti až do roku 1853, kdežto Virchov znova 

 se ho ujal a působením jodu a kyseliny sirkové, jimiž zrnečka ta podobně ke škrobovým 

 modře a fialově zbarvena hyla, dokázati se snažil, že z pravé .škrobi>viny .složena jsou, 

 která stejného jsouc původu s buňkovinou rostlinní (rcllulosa), jenž t.iké jinde u nižších 



