1. Úvod. 



V sezeni dne 14. listopadu lonskéhu roku učinil p. prof. KrejH ve sboru přl- 

 rodnickém našeho Musea návrh, aby sbor ten zmčřeni výšek okolí Praííského spro- 

 středkoval, což by snad sloužiti mohlo co základ mapě tak nazvané vrslevnl, asi v tnm 

 spůsobu , jakou jsem v ročníku řís. o'eul ústavu co výsledek měření okolí Brněn- 

 ského uveřejnil. Návrh ten byl od sboru přijat a brzo polom obdržel jsem od něho 

 čestné vyzvání, abych tuto práci převzal. Pozvání to přijal jsem s potěšením, neb měl 

 jsem již dávno sám v úmyslu, měření takové provésti, a jen nedostatek času a náleži- 

 tých prostředků, jakož i převzaté měiické práce pro c. k. geolog, ústav ve Vídni 

 a Werner-Verein v Brně byly příčinou, že jsem v školních prázdninách úmysl ten usku- 

 tečniti nemohl. Když však prír. sborem musejním pcntižilé prostředky zjednány byly, 

 musil se i čas zjednati, a umínil jsem si ledy, dva diú v týdnu, školním úřadem ne- 

 zaujaté, k tomu účelu věnovali. Měření počalo dne 5. dubna a pokračovalo vyjmouc 

 jediný týden až do konce června, kdežto se celá práce šfastnů dokončila. Nicménd 

 nebyl bych výsledky té práce tak záhy mohl uveřejniti, kdyby mne páni assislenti zdej- 

 šího polytechnickélio ústavu, a sice pan Mat. Sluka podrobnou nivellaoi vnitřní Prahy 

 a pan Vád. Jiriák kontrolujícím vypočítáváním mého měřeni nebyli podporovali. Počty 

 naše nejsou sice ku konci dovedeny a musí so dle nynějšího postaveni vědy ještě vy- 

 rovnání malých pozorovacích chyb provésti, a však výpočty ty jsou jednak tak dlouhé 

 a jen pro vlastního počtáře zajímavé, jinak docílí se jimi změny tak málo podstatné, 

 že jsem si umínil, krátký přehled té práce a obdržených výsledků nyní hned uveřej- 

 niti, aby ti, kteří priroclníckým neb průmyslnickým zaměstnáním se baví, neprodleně co 

 jim důležitého jest z ní čerpati mohli. V pozdějším větším spisu hodlám celý mate- 

 riál, základy svých počtů a vůbec celou vědeckou úpravu pro znalce vyložiti, abych 

 tím spůsobem možnost podal, výsledky mé qpvým vjpuřítáníni opravili, kdyby později 

 výrazy některých základů n. p. vzdáleností lepšími mapami, nebo úhlů výšek dokona- 

 lejšími nástroji změniti se měly. 



Budiž mi zde ještě dovoleno, některá skrovná poznamenáni o užitku měřeni 

 výšek připojiti ; neb jakkoliv pozvání mé již o tom samo sebou svědčí, že užitek len 

 mezi prírodoznalci vůbec uznán jest, nebude předco od tnísta před véiším obecenstvem 

 důvody toho vyložiti a tak zároveň stanoviště naznačiti, z kterého jsem při měřeni 

 vycházel. 



Vezmeme-li situační plán nebo topografickou mapu do ruky, abychom se v kra- 

 jině jisté obeznali, pochybovali bychom velice o její ceně, kdyby ve vo')orovné vzdále- 

 nosti nrbo v umístění míst nhy')ěno bylo. Cena map posuzuje se obyčejné dle tohoto 

 měřítka, a v skutku ohstoji novf jši a lepši mapy před touto kritikou. Mapa má ale laké 

 účel, dli povrchu zemského graficky představili a tedy na každém tělese nejenom délku 

 a šířku, nýbrž I výšku a hloubku naznačiti , což poslední ale velmi pořídkn se na- 

 lézá. Meb při shotoveoi mnohých map bývá považováno za zbytečné, úklony půdy 



